GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלומית ארליך: הקבוצה הראשונה היא צרכן שזכאי לתגמול לפי הכנסה לפי סעיף 4(ג)(1) או לתגמול מוגדל לפי הכנסה לפי סעיף 4(א) לחוק נכי רדיפות הנאצים, וצרכן שזכאי לתגמול לפי הכנסה לפי סעיף 4(ד) או לתגמול מוגדל לפי הכנסה לפי סעיף 4(ג) לחוק נכי המלחמה בנאצים.
<שלומית ארליך: בנוסף יש קבוצה שחבר הכנסת ליצמן ביקש להכניס.
יעקב ליצמן: המוסד בו נמצאים הנכים, יקבל אותו הדבר.
יעקב ליצמן: הם אומרים שהם כלולים, אבל אני רוצה שזה ייאמר.
<אלון מסר: הם נגזרים מהכמות המוכרת.
יעקב ליצמן: אני רוצה שזה יהיה בתקנות.
<נעמי ברנפלד: ההטבה ניתנת לצרכן ולא למוסד.
<אלון מסר: אם הצרכן לא העביר את הכתובת המוכרת שלו, למשל הוא משכיר את הדירה בו בזמן ואנחנו הרי לא רוצים שזה יישאר לשוכר שהוא לא הנכה שעבר למוסד.
יעקב ליצמן: הוא נמצא במוסד בו נמצאים נכים.
יעקב ליצמן: הוא משלם עבור המים את המחיר המלא והוא לא מקבל כל הנחה.
<אלון מסר: והם פנו?
יעקב ליצמן: אני לא יודע אם פנו או לא.
יעקב ליצמן: אתה אומר שממילא הוא זכאי, אז מה אכפת לך שזה יהיה כתוב?
<אלון מסר: אנחנו אומרים שזה קיים היום.
<אלון מסר: אם יש בעיה, שיראו לנו את הבעיה.
משה גפני: מה אכפת לך שזה יהיה כתוב?
<אלון מסר: זה לא המקום הנכון וחשוב להסביר זאת.
<אלון מסר: גם בכמות המוכרת בכלל, השאלה הזאת רלוונטית בכלל לכמות המוכרת כי לכל אחד יש כמות מוכרת.
<אלון מסר: אם אתה לא רשום כצרכן, אתה משלם את התעריף הגבוה.
משה גפני: אבל אתם אומרים שגם עכשיו זה קיים.
<אלון מסר: אבל זה דורש פעולה אקטיבית מצד הבן אדם והוא צריך לומר שהוא מעביר את הזכויות שלו בגין כמות המוכרת.
יעקב ליצמן: תכתוב את זה.
יעקב ליצמן: תכתוב שהוא יפנה, אבל אני רוצה שיהיה כתוב שהוא זכאי.
משה גפני: זה מפריע לכם ברשות המים?
<זמר בלונדהיים: אם נכתוב את זה כאן, זה לא כתוב לגבי אחרים.
יעקב ליצמן: כל החוק הוא על נכים.
<זמר בלונדהיים: אם גר בבית אבות סתם אדם שאינו נכנס לזה והוא עדיין זכאי לכמות מוכרת, אז לגביו לא כתבנו את זה.
<זמר בלונדהיים: אם יש בעיות, תפנה אלינו ואנחנו נפתור אותן.
ניסן סלומינסקי: אתה תעשה את הבדיקה.
ניסן סלומינסקי: אם הכול יסתדר, טוב, ואם לא, נחזור לוועדה.
משה גפני: מה הבעיה לכתוב את זה?
משה גפני: מי שזכאי להנחות לפי התקנות הללו או לפי החוק הזה – אני לא יודע איך מגדירים את זה משפטית – אם הוא מתגורר במוסד שם הוא חי, זה כולל גם את אלה שהם נכים עליהם ליצמן מדבר וזה כולל גם בית אבות.
<אלון מסר: הוא חייב לוודא שהצרכן העביר את ההטבות.
<אלון מסר: המנגנון הזה קיים.
יעקב ליצמן: לפי התנאים שיש כאן.
<אלון מסר: אני אסביר למה אנחנו חושבים שזה לא מקום טוב.
<אלון מסר: לגבי הבעיות הפרטניות, רשות המים תנסה לבדוק שאכן זה ינוצל.
<אלון מסר: אם נאמר את זה לגבי ההטבה, תהיה שאלה כללית לגבי הכמות המוכרת.
<אלון מסר: היום אנחנו מנסים לעזור לאנשים האלה ולתת להם את האפשרות להעביר למוסד.
משה גפני: מה מפריע לך לכתוב את זה?
<אלון מסר: כי אתה מתקן את החוק בצורה כזאת שיהיה רשום רק על הטבה כן ועל הכמות המוכרת לא.
<אלון מסר: זה לא המקום.
ניסן סלומינסקי: קודם כל, זה כתוב בפרוטוקול.
ניסן סלומינסקי: באיזה מקום הנושא שכל מי שעובר למקום אחר, למוסד, והוא מעביר את כתובתו לשם, הוא מקבל הכול?
<קריאה: או לדיור מוגן.
<תהל ברנדס: יש נוהל שפרסמנו באתר רשות המים.
ניסן סלומינסקי: את יכולה להעביר לנו את הנוהל?
יעקב ליצמן: הם לא מבינים אותי.
יעקב ליצמן: אולי אני לא מסביר את עצמי מספיק טוב.
יעקב ליצמן: נוהל הוא לא חוק.
יעקב ליצמן: נוהל זה בג"ץ.
יעקב ליצמן: אני רוצה חוק.
<אלון מסר: אפשר להביא את כל הנוהל לחקיקה אבל זה לא המקום הנכון לעשות את זה.
<אלון מסר: אם רוצים לעגן את הנוהל הזה בכללי המועצה שזה חקיקת משנה, אלה תקנות לכל דבר.
ניסן סלומינסקי: הנוהל הזה הוא רק נוהל?
<אלון מסר: הוא מעוגן בתקנות.
<תהל ברנדס: לא, הנוהל לא מעוגן בתקנות.
<תהל ברנדס: ממה שאני מבינה שנאמר כאן, הבעיה היא לא תקפותו של הנוהל או המעמד המשפטי שלו אלא הביצוע.
<תהל ברנדס: ולכן אני שוב אומרת שאם יש מקומות שנתקלו בבעיה של ביצוע, אנחנו נשמח לעזור בביצוע.
<תהל ברנדס: הקושי הוא שכל מצב של הפרת כמות מוכרת, מחייב את הגריעה מהספק האחר, הספק מקורי מכתובת המגורים המקורית, כדי שלא נגדיל את הכמות המוכרת ונביא להעלאת תעריפי המים.
משה גפני: למה מפריע לכתוב את זה?
משה גפני: מה שאת אומרת, בסדר.
ניסן סלומינסקי: זה סיפור לכתוב את זה.
<תהל ברנדס: זה לא המקום המשפטי הנכון.
<תהל ברנדס: הקושי אינו במדרג המשפטי.
<תהל ברנדס: המעמד המשפטי של הנוהל הוא מספק.
<תהל ברנדס: אין אי שיתוף פעולה כי זה לא כתוב בתקנות.
<תהל ברנדס: יכול להיות שיש קושי בביצוע ובשל כך אנחנו יכולים להתערב ולעזור.
<תהל ברנדס: צריך לעשות את התהליך, צריך שמנהל המוסד ייזום את התהליך, יפנה אל הספקים הרלוונטיים ויעשה את התהליך.
יעקב ליצמן: אני אעשה אתך הסכם.
יעקב ליצמן: אני הולך לבדוק את זה.
יעקב ליצמן: אם המוסד לא פנה, היא צודקת.
יעקב ליצמן: אם המוסד פנה וקיבל תשובה שלילית, זה ייכנס.
יעקב ליצמן: ייכנס לתקנות.
יעקב ליצמן: אם הוא היה צריך לפנות אבל לא פנה, אני מרים ידיים אבל אם הוא פנה וקיבל תשובה שלילית, צריך להכניס את זה לתקנות.
<אלון מסר: אפשר לפתור את זה.
יעקב ליצמן: אתם מביאים תירוצים.
<אלון מסר: נביא תקנות מיוחדות לעניין.
משה גפני: עד עכשיו דיברתם על כך שאפשר להתווכח.
משה גפני: מה שליצמן אומר, הוא אומר דבר מאוד פשוט.
משה גפני: אם אכן כנים דבריכם וסביר להניח שכנים דבריכם, זה הנוהל הקיים היום ברשות המים.
משה גפני: אם המוסד לא פנה, אתם צודקים.
משה גפני: אם הוא פנה וקיבל תשובה שלילית חתומה על ידי רשות המים, צריך להכניס את זה לתקנות.
יעקב ליצמן: אני אעשה היום את הבירור.
<אלון מסר: ההסמכה שלנו לתקנות האלה לא מאפשרת את זה כאן.
<אלון מסר: נשים את זה בתקנות הנכונות.
משה גפני: חכה כי אולי נתתם תשובה חיובית.
<שלומית ארליך: סיימנו את הקבוצות ואנחנו עכשיו בסעיף קטן (ב).
<נעמי ברנפלד: מועד הזכאות להטבה, יהיה כמפורט להלן, אך לא לפני תחילת השנה:
<שלומית ארליך: כאן יכול להיות קצת לא ברור כי אומרים אך לא לפני תחילת השנה, כאילו זה שולל את ההטבות.
<נעמי ברנפלד: בגלל שהגענו לוועדה אחרי תחילת השנה, אנחנו לא רוצים שהקבוצות החדשות יקבלו טרם התקופה בה היו זכאים להטבות.
<נעמי ברנפלד: אנחנו רוצים שההטבה תתחיל מ-2014.
<אלון מסר: אנחנו פשוט אומרים שאישרנו את זה בפברואר או במרץ, זה יהיה מינואר 2014 אבל לא לפני, לא משנת 2013.
<אלון מסר: זה לא החזר רטרואקטיבי.
<שלומית ארליך: אין מצב שבו אתה לא זכאי להטבה.
<שלומית ארליך: אם לא קבעת הטבה אחת, אתה ממשיך להיות זכאי לפי ההטבה הקודמת.
<נעמי ברנפלד: נכון, אבל אנחנו רוצים שהקבוצות החדשות הזכאיות יהיו.
<אלון מסר: אנחנו מדברים על זכאי במהלך שנת הכספים 2014.
משה גפני: אתם החלקתם על השכל?
משה גפני: יש לכם כסף.
משה גפני: אתם מחכים עכשיו לינואר 2015?
<אלון מסר: להפך.
משה גפני: אז אני החלקתי על השכל.
<אלון מסר: אנחנו אומרים שלמרות שאנחנו בחודש מרץ, זה יהיה מינואר.
<אלון מסר: הם יקבלו מינואר.
<נעמי ברנפלד: מתן הטבה לפי תקנת משנה (א)(1) עד (7) תהיה ממועד הזכאות לקצבה או הגמלה האמורה בסעיף, לפי העניין.
<שלומית ארליך: החוק אומר בסעיף 102(ב1)(3) שאם חלפו שישים ימים מתחילת שנת הכספים ולא אושרו אמות מידה ורשימת סוגי הזכאים, בעצם יחול לפי ההחלטה הקודמת שנקבעה בשנת הכספים כל עוד לא פורסמו אמות המידה ורשימת סוגי הזכאים.
<שלומית ארליך: אני לא בטוחה שזה מהוראות החוק כי בעצם מה שאנחנו רואים זה שההחלטה הקודמת תחול כל עוד לא פורסמו אמות המידה.
<שלומית ארליך: אם אתם כותבים כאן שזה לא לפני תחילת השנה, כאילו אתם רוצים שההטבות האלה שקבענו עכשיו יחולו מתחילת השנה אבל החוק אומר שכל עוד לא פורסמו ההחלטות האלה, מתחילת השנה יחולו ההוראות הקודמות.
<אלון מסר: כן, אבל מכיוון שהקבוצה הזאת כוללת את כל הקבוצה הקודמת ורק מרחיבה, אין בעיה בתחולה רטרואקטיבית מסוימת במובן הזה.
<שלומית ארליך: ואם היא מצמצמת?
<אלון מסר: אין מי שמצומצם כאן.
<אלון מסר: כתבנו שמי שקיבל, יקבל.
<שלומית ארליך: נגיד שבשנה הבאה תחליטו להוריד את הסעיף הזה.
<אלון מסר: השאלה מתי נביא, בתוך 36 ימים.
<אלון מסר: לא יודע מה יהיה בשנה הבאה.