GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עידו יד-שלום: ככל שבדקנו את הנתונים של אלה שקיימים, התשובה היא כנראה לא אלא אם אפשר להגיד שאנשים בכלל לא ניסו להיכנס אבל זה לא נראה לי מעשי.
<עידו יד-שלום: לגבי בדיקות ההתאמה.
<עידו יד-שלום: בדקנו גם לפי הנהלים של הבנק.
<עידו יד-שלום: כלומר, זאת שיטת העבודה גם אם פה ושם יכול להיות שיש חריגים כמו תמיד.
<עידו יד-שלום: אגב, לא מצאנו חריגים אבל לפי הנהלים של הבנק הלקוחות נדרשים לידע וניסיון בתחום מכשירים פיננסיים במט"ח, הכרות והבנה של המסחר והסיכונים הכרוכים בו ומידת ההתאמה של הלקוח נבחנת על סמך הכרות עמו ופגישה אישית עם מנהל חדר עסקאות או נציג מטעמו.
<עידו יד-שלום: לקוחות שנמצאו מתאימים מקבלים הדרכה אישית מקיפה מידי הגורמים המקצועיים ומספר לא מבוטל של לקוחות נדחו בשל חוסר התאמה.
<עידו יד-שלום: אלה דברים שלקחנו מתוך ניירות הבנק.
בועז טופורובסקי: זה אומר שיש הדרכה.
בועז טופורובסקי: הבנקים מדריכים.
<עידו יד-שלום: יש.
<עידו יד-שלום: לגבי הפעילות של הפלטפורמה, רוב האנשים האלה מכירים את שוק ההון וזה לא הניסיון הראשון שלכם בשוק ההון, אבל הם מדריכים אותם לגבי הפלטפורמה עצמה.
<עידו יד-שלום: לגבי מסגרת אשראי, ביטחונות ומינוף.
בועז טופורובסקי: אני אשמח אם תרשמו את זה כי אתם הסברתם לנו למה אסור לשלב בין הדרכה לבין אותו גוף.
<קריאה: יש הדרכה של הפלטפורמה.
בועז טופורובסקי: תרשמו.
בועז טופורובסקי: תתייחסו אחר כך.
<עידו יד-שלום: רוב הלקוחות של חסר העסקאות, ואני מניח שגם הלקוחות האלה, אלה לא לקוחות שמקבלים ייעוץ.
<עידו יד-שלום: כלומר, הייעוץ ניתן ללקוחות מסוג אחר, אבל זה לא האישיו כרגע.
<עידו יד-שלום: מסגרת אשראי, ביטחונות ומינוף.
<עידו יד-שלום: מסגרת האשראי המוקצית ללקוחות נקבעת בהתאם לסך כל הפעילות שלו בבנק מאחר והוא גם לקוח של הבנק וסך כל הביטחונות שהניב.
<עידו יד-שלום: המינוף המותר לפעילות הלקוח הוא די נמוך.
בועז טופורובסקי: כמה?
<עידו יד-שלום: אנחנו בדקנו ובדקנו כמה פעמים.
<עידו יד-שלום: מצאנו שזה לא יותר מאשר מוצע בתקנות.
<עידו יד-שלום: אני לא רוצה לחשוף סודות.
<עידו יד-שלום: כלומר, המינוף הוא לא יותר גבוה.
<עידו יד-שלום: אני לא רוצה לחשוף כי מדובר בשני בנקים ואם אני אומר את הנתונים, כל בנק ידע מה הבנק השני נותן.
<עידו יד-שלום: מדובר פחות או יותר באותו טווח בו מדברות התקנות.
בועז טופורובסקי: זאת אומרת, לא יותר מפי חמישים.
<עידו יד-שלום: פי חמישים, בוודאי שלא.
<עידו יד-שלום: זה כל כך מופרך שבכלל לא מצאנו שום דבר דומה לזה.
<עידו יד-שלום: הלקוח נדרש להפקיד הפקדה ראשונית בסכום של עשרות אלפי דולרים ומעלה.
<עידו יד-שלום: למרות השוני בין שני הבנקים ובלי להיכנס לשיטות המדידה, המינוף הסטנדרטי אינו גבוה מהממוצע בתקנות.
<עידו יד-שלום: יש כאן איזושהי בעיה שאני לא כל כך רוצה להיכנס אליה של איך מודדים מינוף.
<עידו יד-שלום: אני לא בטוח שהשיטה הפשוטה לקחת את היקף העסקאות, זאת השיטה היחידה שקיימת.
<עידו יד-שלום: יש גם אלמנטים של חשיפה ויש עסקאות שמכסות אחת את השנייה ואז הן מוטלות או כפולות.
<עידו יד-שלום: יכול להיות שיש ניואנסים במדידה אבל לא כאן המקום.
<עידו יד-שלום: לגבי בקרות וביקורות.
<עידו יד-שלום: מבוצעת בקרה שוטפת על פעילות הלקוח בכל שעות המסחר ודרישת הביטחונות מעודכנת בהתאם.
<עידו יד-שלום: המערכת נתונה לסקירת הביקורת הפנימית ומערכות הבקרה וכמובן גם לבקרה של הפיקוח על הבנקים שלא ניתן לבטל אותה.
<עידו יד-שלום: אני משוכנע שאם הפיקוח על הבנקים היה רואה – ותמיד דברים בורחים – פעילות שדומה לפעילות שאנחנו רואים בחדרי עסקאות של החברות האלה, היינו עוצרים אותה.
בועז טופורובסקי: אם עכשיו היית מגלה שיש בנק שנותן מינוף של בערך פי מאתיים, זה היה משהו שהיה מדליק אצלך נורת אזהרה?
<עידו יד-שלום: כן.
<עידו יד-שלום: אני לא רוצה להתחייב בשם המפקח, אבל נראה לי שהיינו עוצרים את הפעילות הזאת.
בועז טופורובסקי: התייחסות קצרה של שניים, שוקי ורונן.
<יהושע אברמוביץ: האמת שאני נדהם מחלק מהדברים שנאמרו על ידי נציג בנק ישראל שבא עם עמדה מאוד מוצקה.
<יהושע אברמוביץ: גם דרך ההתבטאות שלך, אני חייב לציין שלא כל כך אהבתי והיא לא הייתה כל כך ממלכתית.
<יהושע אברמוביץ: לעצם העובדות.
<יהושע אברמוביץ: קודם כל, אתה אומר שיש רק שני בנקים עם שתי מערכות.
<יהושע אברמוביץ: כל הבנקים, למיטב ידיעתי, כמעט כל הבנקים המסחריים בישראל מאפשרים את הפעולה הזאת, בטח הרבה מעבר לשני בנקים.
<יהושע אברמוביץ: אני אישית מכיר ארבעה שבאופן אישי אני ו/או אנשים מטעמי עשו את הבדיקות האלו, החל מפועלים, לאומי, דיסקונט, הבינלאומי ועוד.
<יהושע אברמוביץ: בנק ישראל בא ואומר שרק שני בנקים עושים את זה, זה לא.
בועז טופורובסקי: זה לא מה שהוא אמר.
בועז טופורובסקי: הוא אמר שהוא בדק שני בנקים.
<עידו יד-שלום: בדיונים כאן דובר על שני בנקים ואותם בדקנו.
<עידו יד-שלום: זה מה שאמרתי.
<עידו יד-שלום: לא צריך לסלף את דבריי.
<יהושע אברמוביץ: הבנתי.
<יהושע אברמוביץ: לבוא ולומר שהבנקים לא נותנים מינוף מעל לחמישים, אני חושב שזאת אמירה – נאמר את זה בעדינות – לא מדויקת.
<יהושע אברמוביץ: לראיה, אני אישית עשיתי פעולה בשבוע שעבר במינוף של אחד למאה.
<יהושע אברמוביץ: בבדיקות שעשיתי עם אנשים אחרים, אחד מהם סטודנט שנה ראשונה אחרי טיול בדרום אמריקה – כנראה שם הוא קיבל את המינוף אבל על פי בקשתי עשה את זה באחד מהבנקים הגדולים בישראל – ונתנו לו לעשות פעולה במינוף של אחד למאה.
<יהושע אברמוביץ: לא נראה לי שהוא עבר איזושהי השתלמות או קורס בשוק ההון.
<יהושע אברמוביץ: האמת היא שהוא עשה את הפעולה בהדרכתי וכמובן הפעולה לא הייתה בהיקף גדול.
<יהושע אברמוביץ: סכומי הכסף שהיו בחשבונו לא היו סכומי עתק אלא הסכום היה 13 אלף שקלים.
<יהושע אברמוביץ: הוא אמנם עשה פעולה על עסקה קטנה מאוד אבל נתנו לו לעשות דבר כזה.
<יהושע אברמוביץ: אני חושב שהעובדות שהוצגו לנו כאן על ידי בנק ישראל, אני חושב שמה שהוצג לנו לא מגובה במציאות שיש לנו בשטח.
<יהושע אברמוביץ: שאלה נוספת שיש לי.
<יהושע אברמוביץ: האם לקוח שמפסיד – אותו אחד שהיה בדרום אמריקה והחליט לעשות פעולה באלף דולר – ובסוף שבוע היה איזה משבר והיה נגרם לו הפסד בגלל המינוף הגבוה של 3,000 דולר, האם היו מסתפקים באותם אלף דולר שהוא ביקש ועשה את הפעולה או שהיו יורדים לחשבונו הפרטי?
<יהושע אברמוביץ: התשובה היא רטורית, הבנק היה יורד לחשבונו הפרטי.
<יהושע אברמוביץ: החברות, או לפי מיטב ידיעתי, היום מתחייבות ללקוח שהסכום אותו הוא ביצע, זה הסכום היחידי שייגבה ממנו ולא ירדפו אחריו.
בועז טופורובסקי: הנקודה הובנה למרות שאני יוצא מנקודת הנחה שאם עידו מבנק ישראל אומר את מה שהוא אומר, זה כך.
<עידו יד-שלום: אני דיברתי על הפלטפורמות האלה.
<עידו יד-שלום: החבר שלך הסטודנט לא עשה דרך הפלטפורמות האלה אותן בדקנו.
<יהושע אברמוביץ: באחד משני הבנקים הגדולים בישראל.
<טל אבן-זהב: הרצוג, פוקס, נאמן.
<טל אבן-זהב: אנחנו מייצגים את איגוד זירות סוחר.
<טל אבן-זהב: אני לא רוצה לחזור על דברים ששוקי כבר אמר אבל הנקודה האחרונה באמת מדגישה את העניין.
<טל אבן-זהב: קודם כל, למיטב ידיעתי אין כללים כתובים לצורת הפעילות הזאת בבנקים אלא אם כן אני טועה.
<טל אבן-זהב: זאת אומרת, הבנק שנותן מינוף בשיעור מסוים, הוא לא עובר על איזושהי הוראה כתובה או משהו כזה.
<טל אבן-זהב: הפיקוח על הבנקים יוכל להעיר לו בשלב כזה או אחר.
<טל אבן-זהב: אני חושבת שגם צריך להתייחס להיקף הפעילות הזאת בכלל במט"ח בפעילות דומה בבנקים והיקף הפעילות של הזירות מסך כלל הפעילות בשוק ההון.
<טל אבן-זהב: אני חושבת שזה גם נושא.
<טל אבן-זהב: בבנקים מן הסתם הפעילות היא רחבה וגדולה ועדיין בתוך כל הפעילות של הבנק – ואני מניחה שלפיקוח זה בוודאי רלוונטי – זה משהו מסוים שאני לא בטוחה שתמיד מעורר שאלות של איתנות פיננסית של הבנקים אלא זה רחוק מזה.
<טל אבן-זהב: במקביל גם העניין של הפיקוח והעניין של האיסורים שמטילים עליהם או המגבלות שמטילים עליהם.
<טל אבן-זהב: למיטב ידיעתי, דרך אגב, בחוץ לארץ יש רגולציה ספציפית.
<טל אבן-זהב: זאת אומרת, גם כשהפעילות הזאת נעשית בתוך בנקים, אותם בנקים, הזירה המסוימת יש לה רישיון של זירת סוחר או רישיון מקביל או איזשהו פיקוח מקביל או משהו כזה.
<טל אבן-זהב: זה לא דבר שנבלע בתוך כלל הפעילות של הבנק.
<טל אבן-זהב: עלה על העניין של ההדרכה עליה אנחנו מדברים הרבה.
<טל אבן-זהב: שוב, זה בדיוק הצד הנגדי לעסקה שנותן הדרכות.
<טל אבן-זהב: אנחנו ביקשנו את הדברים האלה.
<טל אבן-זהב: גם זירות הסוחר נדרשות להתאמת הלקוח לזירה והן צריכות להכיר כל אחד ואחד מהלקוחות והם מן הסתם ייתנו את הדין מול הרשות, אם יימצא לקוח שאינו מתאים לפעילות בזירה.
<טל אבן-זהב: בהיבט הזה, זאת בוודאי רגולציה דומה אם לא מחמירה אפילו על הזירות הספציפיות.
<טל אבן-זהב: מעבר לנקודה שאני לא יודעת איך הקשרים של הבנק כנותן אשראי, דבר שאסור כמובן בזירה, הבנק כנותן אשראי לפעילות הזאת לאותם אנשים שסוחרים מול הבנק.
<טל אבן-זהב: זאת נקודה שהיא מאוד מאוד חשובה.
<טל אבן-זהב: כמובן בזירה אין שום סיכון כזה, לזירה אסור לתת אשראי ללקוחותיה.
<טל זהר: הדברים שנאמרו כעובדות, אני רוצה להאמין שהבנקים הטעו את המפקח והוא לא בחר להציג דברים שהם לא עובדות.
בועז טופורובסקי: אתה חזור על הדברים.
<טל זהר: אני אומר שני דברים.
<טל זהר: נציג בנק ישראל אמר שזה לא מוצע לכל הקהל ואנחנו הוכחנו ושלחנו לוועדה ניירות עם צילומי מסך של חומר פרסומי של הבנקים שפונה לכל אדם יש מצגת מיוחדת על הפעילות של הבנקים ואנחנו יכולים לשלוח אותה שוב.
<טל זהר: הוא העלה את הנושא של כמות.
<טל זהר: אני מדבר רק על שני הבנקים הגדולים, בנק הפועלים ובנק לאומי, שכל אחד מעסיק יותר מחמישים עובדים בנושא הזה, בנושא של שירותי מט"ח.
<טל זהר: יש להם כל מיני דסקים ללקוחות שסוחרים במט"ח.
<טל זהר: האם סביר שכל אחד מהבנקים יחזיק חמישים עובדים - והם מקבלים משכורות יפות – על כמה עשרות לקוחות שמפעיל כל בנק?
<טל זהר: זה לא הגיוני.
<טל זהר: אני יודע שיש שם אלפים, אבל אני אומר שבוודאי לא עשרות.
<עידו יד-שלום: אני חושב שלא הבנת מה אמרתי.
בועז טופורובסקי: יש לכם עוד משהו לומר?
<טל זהר: עוד נקודה אחת ואני מדלג על הדברים שכבר נאמרו.
<טל זהר: גם בנושא ההדרכה, שלחנו דוגמאות להדרכות שהבנק נותן.
בועז טופורובסקי: הוא אמר.
בועז טופורובסקי: הוא לא אמר שאין הדרכה.
<טל זהר: מבחינת שעות מסחר, הבנק לא פתוח כל שעות המסחר.
<טל זהר: אין חדר מסחר בבנק שפתוח כל שעות המסחר במט"ח ולכן העניין הזה שהפוזיציות נעקבות בכל רגע נתון, ניהול הסיכונים שלנו מחמיר יותר מניהול הסיכונים של הבנק כי אנחנו מחזיקים אנשים 24 שעות ביממה.
בועז טופורובסקי: ההתייחסות שלכם ואחר כך עידו יתייחס.
<גיא דביר: דיברו כאן על ההיקף של פעילות מט"ח בבנקים.
<גיא דביר: אין ספק שבבנקים יש היקף פעילות גדול אבל צריך לזכור שזירות המסחר, בעוד שהן פונות לפלח שוק של קהל קמעונאי, אצל הבנק מתקיים מסחר במט"ח, מתקיים אצלו מסחר בחוזים ללקוחות גדולים ולכן ההיקפים מן הסתם גדולים.
<גיא דביר: כמו שאמר הפיקוח על הבנקים, הלקוחות מאופיינים שם באותם לקוחות שאינם קמעונאים וזה שיש להם שם עובדים רבים, אין ספק שיש להם עובדים רבים והבנק עושה את זה מתוקף תפקידו לאפשר מסחר ללקוחות גדולים במט"ח.
<גיא דביר: לגבי הנושא של מתן אשראי.
<גיא דביר: הנושא הזה הוכרע בחוק.
<גיא דביר: הבנק, לעומת זאת, הוא מוסד שנותן אשראי וכמוסד שנותן אשראי, אני לא הפיקוח על הבנקים, יש לו איזונים.
בועז טופורובסקי: החוק מונע אפשרות לתת אשראי.
בועז טופורובסקי: סגרנו את הסיפור הזה.
<גיא דביר: הבנק כמוסד שנותן אשראי, יש לו איזונים ובכל העולם הבנקאי יש איזונים מתאימים לגבי אופן נתינת האשראי והטיפול בכך, דבר שלא קיים בזירות.
<גיא דביר: כמו שאמר המפקח על הבנקים, לא היינו רוצים להעתיק את כל הרגולציה שקיימת על הבנקים אליהם.
בועז טופורובסקי: הדרכה.
<גיא דביר: בנוגע להדרכה.
<גיא דביר: העמדה של הרשות לגבי הדרכה היא שאינה רואה הדרכה באופן שלילי.
<גיא דביר: ההדרכה, ככל שניתנת לגבי הפלטפורמה, לגבי אופן השימוש בפלטפורמה, היא רצויה והיא מותרת.
<גיא דביר: הזירות לא צריכות להתעסק בייעוץ בקשר למדיניות השקעה במכשיר פיננסי וגם לא סוגי הדרכות שממליצות על טכניקות השקעה שונות שהן בעצם גם לתחום מסוכן.
<גיא דביר: זה לא מה שהם צריכים לעסוק בו.
בועז טופורובסקי: עידו, התייחסות לכל הדברים.
<עידו יד-שלום: למעשה לא שמענו דברים חדשים.
<עידו יד-שלום: שמענו שיש הרבה עובדים בחדרי עסקאות ואני יודע שיש הרבה חדרי עסקאות, אבל אנחנו התמקדנו בפלטפורמות האינטרנט.
<עידו יד-שלום: לגבי המצגת.
<עידו יד-שלום: זה שיש מצגת, זה מאוד נחמד אבל אמרתי שבסופו של דבר אנחנו בודקים תוצאה.
<עידו יד-שלום: גם במצגת כתוב שהנושאים, כפוף לשיקול דעת הבנק ולהתאמות.
<עידו יד-שלום: אז בסדר, הראיתם מצגת.
<עידו יד-שלום: חוץ מזה, לא שמעתי עוד טיעונים חדשים.
בועז טופורובסקי: אומרים שיש מינוף לא כמו שאתה אמרת.
<עידו יד-שלום: אם הוא ייתן שמות, נבדוק.
בועז טופורובסקי: אומרים שיש היקף עסקאות.
<עידו יד-שלום: על היקף עסקאות שגם לא קשור לפלטפורמה הזאת אלא כנראה קשור למשהו אחר.
<עידו יד-שלום: אני לא יודע מה זה היקף קטן.
<יהושע אברמוביץ: אני מוכן עכשיו להתקשר לבנק שלי.
<עידו יד-שלום: אנחנו נבדוק.
<עידו יד-שלום: אם יש משהו חריג, אנחנו נבדוק את זה.
<יהושע אברמוביץ: בוא נתקשר עכשיו לבנק שלי ונראה אם אני יודע לעשות עסקה מעל אחד לחמישים.
<יהושע אברמוביץ: מוכן להראות לך את זה בשידור חי.
בועז טופורובסקי: עידו, יש איזושהי בעייתיות.
בועז טופורובסקי: אני כמובן מאמין לך, אבל שוקי, אם תביאו לכאן הוכחה בישיבה הבאה, אנחנו נתעמת אתה.
<רונן סולומון: אין בעיה לפתוח כאן אינטרנט ולהיכנס לבנק.
<יהושע אברמוביץ: נראה לך את זה ממש בשידור חי.
<יהושע אברמוביץ: יבוא המפקח על הבנקים ויגלה שיש עולם אחר.
<רונן סולומון: רק צריך אינטרנט.
בועז טופורובסקי: תביאו לי בבקשה את הדוגמה הזאת שהיא מנוגדת למה שנאמר כאן, ואנחנו נטפל בזה.
בועז טופורובסקי: אני הזמנתי לכאן גם את נציגי הבנקים אבל משום מה אף אחד מהם לא טרח להגיע.
בועז טופורובסקי: גם איגוד הבנקים הוזמן ואין כאן אף אחד משם.
<רונן סולומון: בכוונה.
<רונן סולומון: הם יושבים על הגדר ובונים על כך שהתקנות יעברו.
<רונן סולומון: אני חושב שאדוני מבין את זה.
בועז טופורובסקי: אני אזמין אותם שוב לישיבה הבאה.
בועז טופורובסקי: אני אראה בצורה לא יפה אם הם לא יבואו.
בועז טופורובסקי: אנחנו נתקדם הלאה.
בועז טופורובסקי: עידו, תודה רבה.
בועז טופורובסקי: אנחנו מתקדמים.
בועז טופורובסקי: אני חייב לומר שעדיין לא נחה דעתי מהסיפור הזה, אבל אנחנו מתקדמים.
בועז טופורובסקי: אני גם זוכר שאנחנו מטפלים ברגולציה של זירות מסחר ולא של הבנקים, אבל אם אני לא אשתכנע שיש סיבה מספקת לחלק מההגבלות שיש בתקנות המוצעות כאן, אני אמליץ לשנות אותן.
בועז טופורובסקי: סיימנו בפרק ט', כולל, והיום אנחנו עושים את פרק י' ו-י"א בהם יש מעט שינויים.
בועז טופורובסקי: כמו בישיבות הקודמות, בואו נעשה את זה באופן יעיל ומהיר.
<שרה קנדלר: אנחנו בפרק י', פרק שעוסק בדיווחים.
<שרה קנדלר: אנחנו דנים בדיווחים לרשות וכרגע שמנו בצד את נושא הפרסום של הדיווחים שיידון בהמשך כי עוד לא סיכמנו אותו מול הייעוץ המשפטי.
<שרה קנדלר: אם כן, כרגע אנחנו מדברים על כל הדיווחים שיוגשו לרשות.
בועז טופורובסקי: מה לא סיכמנו?
<שרה קנדלר: את נושא הפרסום לציבור, אילו דוחות יהיו פומביים ואילו לא.
<שרה קנדלר: אנחנו מדברים כאן על דיווחים מידיים, דיווחים חודשיים, דיווחים רבעוניים ודיווחים שנתיים וכל מה שיהיה בדיווחים כרגע, זה כל מה שידווח לרשות.
<שרה קנדלר: בישיבה אחרת, בהמשך, נדון באילו מהם יהיו פומביים.
<שלומית ארליך: אנחנו מתייחסים לכל הנושא ולתוכן עצמו כאילו מוגש לרשות בלבד.
<שרה קנדלר: כרגע, כן.
<שלומית ארליך: זה משפיע על התוכן.
<שרה קנדלר: פרק י': דיווחים לרשות סימן א: הוראות כלליות 45.
<שרה קנדלר: הגשת דוח דוח המוגש לרשות יכלול את הפרטים הנדרשים בתקנות אלה ופרטים נוספים הדרושים להבנת העניין או האירוע.
<שרה קנדלר: על חוות דעת המצורפת לדוח המוגש לרשות יחולו הוראות תקנה 5ב לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים.
<שרה קנדלר: חברה רשאית לכלול פרטים הנדרשים בדוח תקופתי בדרך של הפניה לדוח פרטים נוספים שהגישה החברה וכן לכלול פרטים הנדרשים בדוח תקופתי או בדוח פרטים נוספים בדרך של הפניה לדוח רבעוני לדוח חודשי או לדוח מידי שהגישה החברה כפי שפורסמו באמצעות דיווח אלקטרוני (בתקנה זו – דוח אחר) ויחולו הוראות אלה: לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדוח רבעוני או לדוח חודשי אם חלפו למעלה מארבע שנים ממועד הגשתו.
<שרה קנדלר: הפניה תיעשה באופן מפורש ותציין את סוג הדוח שאליו נעשית ההפניה, התאריך אותו נושא הדוח, התאריך שבו הוגש הפרקים או הסעיפים שאליהם נעשית ההפניה והעניין שאליו נעשית ההפניה, תוך ציון מפורש של העובדה שהמידע מובא בדרך של הפניה.
<שרה קנדלר: תובא כל התפתחות שחלה או עדכון, אם נדרש, לגבי מידע המובא בדרך של הפניה.
<שרה קנדלר: אם המידע המובא בדרך של הפניה הוא מסוג שלגביו נדרשה הסכמה מראש להכללתו בדוח, תובא הסכמה מחדש כאמור גם להכללתו בדיווח הנוכחי על דרך של הפניה.
בועז טופורובסקי: הערות.
<שרה קנדלר: 46.
<שרה קנדלר: אישור וחתימת הדוח בדוח יצוין תאריך החתימה עליו.
<שרה קנדלר: בצד כל חתימה יצוין שם החותם ותפקידו בחברה.
<שרה קנדלר: דוחות מיידיים כאמור בסימן ב' ודוחות חודשיים כאמור בסימן ג' לפרק זה ייחתמו בשם החברה בידי המורשה לחתום בשם החברה, ובלבד שתוכנם אושר בידי אחד מאלה: יושב ראש הדירקטוריון.
<שרה קנדלר: המנהל הכללי.
<שרה קנדלר: נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים.
<שרה קנדלר: ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה.
<שרה קנדלר: דירקטוריון החברה יאשר דוחות שנתיים כאמור בסימן ה' לפרק זה ודוחות רבעוניים כאמור בסימן ד' לפרק זה והדוחות ייחתמו בשם החברה בידי כל אלה, או בידי ממלאי תפקידים כאמור בחברה אף אם תואר משרתם שונה: יושב ראש הדירקטוריון.
<שרה קנדלר: 47.
<שרה קנדלר: שפת הדוח הדוח ייכתב בשפה העברית, וינוסח ככל האפשר בלשון פשוטה וברורה.
בועז טופורובסקי: אם יש לכם הערות, תאמרו לי בסוף סעיף.
<שרה קנדלר: 48.
<שרה קנדלר: דיווח אלקטרוני דוח, הודעה וכל מסמך שיש להגישו לרשות לפי תקנות אלה, יוגש לפי תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני), התשס"ג-2003 (להלן – תקנות חתימה ודיווח אלקטרוני).
<שרה קנדלר: 49.
<שרה קנדלר: פרסום דוחות והודעות אנחנו מדלגים על כל 49 שמדבר על כל נושא הפרסום.
<שרה קנדלר: 50.
<שרה קנדלר: דוחות ותיקונים לפי דרישה חברה חייבת להגיש לפי דרישה מיוחדת של יושב ראש הרשות או של עובד שהוא הסמיכו לכך תוך המועד שיקבע בדרישה ובלבד שהמועד שיקבע בדרישה לא יהיה קצר מהמועד שנקבע בתקנה 51(ב), דוח מיידי על עניין או אירוע, אם לדעתם יש להם או עשויה להיות להם השפעה מהותית על החברה, על לקוחות החברה או על מסחר בזירה.
<שרה קנדלר: חברה חייבת, לפי דרישה של יושב ראש הרשות או של עובד שהוא הסמיכו לכך - למסור בכתב לרשות בתוך המועד שיקבע בדרישה הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח או בהודעה לפי תקנות אלה.
<שרה קנדלר: להגיש דוח המתקן דוח או הודעה שהוגשו לפי תקנות אלה, בתוך המועד שיקבע בדרישה אם נוכחו כי דוח או הודעה שיוגשו אינם כנדרש לפי תקנות אלה.
<שרה קנדלר: יושב ראש הרשות רשאי להורות לחברה לאחר שנתן לה הזדמנות להשמיע את טענותיה, להגיש בתוך תקופה שתקבע - דוח שיכלול חוות דעת, נוסף על חוות דעת שנכללה בדוח שהוגש, אם נוכח כי דוח כאמור אינו כנדרש או כי פרטים שנמסרו מכוח סעיף קטן (ב) מחייבים מתן הוראה כאמור.
<שרה קנדלר: דוחות כספיים, חוות דעת או סקירה של רואה החשבון שביקר או שסקר אותם או של רואה חשבון אחר, במקום אלה שנכללו בדוח שהגוש לרשות, אם לדעתם הם לא נערכו לפי העקרונות החשבונאיים המקובלים וכללי הדיווח המקובלים ואינם משקפים באופן נאות, בהתאם לעקרונות ולכללים האמורים, את מצב עסקי החברה.
<שרה קנדלר: על (6) אנחנו מדלגים כי הוא עוסק בפרסום.
<שרה קנדלר: שוכנע יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לך כי נבצר מחברה להגיש דוח או הודעה לפי פרק זה במועד שנקבע לכך בתקנות, רשאי הוא להאריך את המועד להגשתם.
<שרה קנדלר: ראה יושב ראש הרשות כי הדבר נחוץ לשם שמירה על עניינם של ציבור הלקוחות, רשאי הוא או עובד שהוא הסמיכו לכך לדרוש מחברה להגיש לרשות נתונים כאמור בפרק י"א באופן שייקבע על ידו.
בועז טופורובסקי: אני מבין שאין לכם הערות למעט הסעיפים הקטנים אליהם עוד לא הגענו.
<טל אבן-זהב: אנחנו כמובן שומרים את הזכות לגבי התוכן, בהנחה שאם וכאשר ייקבע שמשהו מהדברים האלה אמור להתפרסם לציבור.
בועז טופורובסקי: לגבי שני הסעיפים עליהם דילגנו.
<טל אבן-זהב: לא, לגבי כל הסעיפים.
<שרה קנדלר: סימן ב: דיווח מיידי 51.
<שרה קנדלר: הדוח המיידי ומועד הגשתו דיווח לפי סימן זה וכן דוחות מיידים שנדרשת חברה להגיש לפי החוק יוגשו כדוחות מיידיים לפי סימן זה.
<שרה קנדלר: המועד להגשת דוח מיידי הוא לא יאוחר מהשעה 17:00 ביום העסקים הראשון שלאחר המועד שבו נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע.
<שרה קנדלר: לעניין זה – "נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע" – נודע לראשונה על התרחשות האירוע לאחד מאלה: יושב ראש הדירקטוריון של החברה, המנהל הכללי שלה, מנהל העסקים הראשי שלה, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים בחברה, מזכיר החברה או ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה.
<שרה קנדלר: בדוח יצוינו היום והשעה שבהם התרחש האירוע המדווח אם הוא ידוע לחברה והיום והשעה שבהם נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע המדווח.
<שרה קנדלר: 52.
<שרה קנדלר: אירוע או עניין בעל השפעה מהותית חברה תדווח על כל אירוע או עניין אשר יש להם או עשויה להיות להם השפעה מהותית על החברה, על לקוחות החברה או על המסחר בזירה.
<שרה קנדלר: 53.
<שרה קנדלר: חשד למעילה של עובד בחברה נתעורר חשד סביר למעילה של עובד בחברה בכספי החברה או בכספי לקוחות החברה, יצוין בדוח דבר המעילה וכן העובדות הרלוונטיות לעניין זה.
<שרה קנדלר: בתקנה זו, "מעילה" – עבירה על אחת מהעבירות המנויות בסימנים א', ו' ו-ז' שלש פרק י"א לחוק העונשין.
<שרה קנדלר: 54.
<שרה קנדלר: הודעה לפי סעיף 44כח הודעה לפי סעיף 44כח לחוק תוגש כדוח מיידי לפי היראות סימן זה.
<שרה קנדלר: 55.
<שרה קנדלר: שינוי פרטי החברה שונה שמה של החברה או שמה המסחרי כאמור בתקנה 2(א)(3)(ב), יוגש דיווח אודות פרטי השינוי.
<שרה קנדלר: חל שינוי במען החברה, במספרי הטלפון, הפקסימיליה או בכתובת הדואר האלקטרוני או בכתובת אתר האינטרנט של החברה, יובאו בדוח פרטי השינוי.
<שרה קנדלר: 56.
<שרה קנדלר: ניהול טכנולוגיית המידע וממשק המשתמש התרחש אירוע מהותי הקשור לניהול טכנולוגיית המידע, יוגש דוח אודות פרטי האירוע.
<שרה קנדלר: 57.
<שרה קנדלר: הודעה לחברת ביטוח הוגשה הודעה לחברת ביטוח בקשר עם ביטוח שערכה החברה לפי סעיף 44יג(ב)(5) לחוק, ידווח תוכן ההודעה ומועד הגשתה.
<שרה קנדלר: 58.
<שרה קנדלר: בעל שליטה חל שינוי בהיקף או באופן החזקות של בעל שליטה בחברה, תגיש החברה דיווח המפרט את השינוי ומועדו, ודוח המפרט את מצבת אחזקות בעלי השליטה לאחר השינוי.
<שרה קנדלר: הפך אדם לבעל שליטה בחברה בלא שקיבל היתר לכך מהרשות, תדווח החברה לרשות על כך וכן תגיש דוח המפרט את מצבת אחזקות בעלי השליטה לאחר השינוי.
<שרה קנדלר: 59.
<שרה קנדלר: מינוי או הפסקת כהונה חדל אדם מלשמש יושב ראש הדירקטוריון, דירקטור, המנהל הכללי, מנהל העסקים הראשי, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים או ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה, יובאו פרטי בדבר מועד הפסקת הכהונה והאם למיטב ידיעת החברה הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות או לקוחות החברה.
<שרה קנדלר: מונה אדם יושב ראש הדירקטוריון, דירקטור, המנהל הכללי, מנהל העסקים הראשי, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים או ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה, יובאו לגביו הפרטים המנויים בתקנה 26 או 26א לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, לפי העניין, וכן פרטים לגביהם נדרשת חברה או בעל היתר שליטה להגיש הודעה לרשות כאמור בסעיף 44כח(א) לחוק בקשר לאותו אדם.
<שרה קנדלר: חדל נושא משרה בכירה בחברה שדאינו נמנה על בעלי התפקידים המנויים בתקנת משנה (א) מלשמש בתפקידו והפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות או לקוחות החברה, יובאו פרטים בדבר מועד הפסקת הכהונה ונסיבות אלה.
<שרה קנדלר: 60.
<שרה קנדלר: אי התאמה התגלתה חריגה מהותית בעת ביצוע התאמות נכסי, חוזי וכספי לקוחותיה של חברה או לא קיבלה החברה מרואה החשבון המבקר דוח מיוחד בדבר ההתאמות היומיות לגבי כספי לקוחותיה כמור בתקנה 27, תדווח החברה לרשות על כך ויובאו בדוח פרטים בדבר מהות והיקף אי ההתאמה.
<טל זהר: הערה לגבי "ולא תוקנה בתוך זמן סביר".
<טל זהר: בכמה חוקים של ניירות ערך, אפשר לקחת דוגמה מקרנות נאמנות ובכל מיני מקומות אחרים בהם יש מדיניות.
בועז טופורובסקי: אני לא רואה את זה.
<שרה קנדלר: הוא רוצה להוסיף לנוסח "ולא תוקנה בתוך זמן סביר".
<טל זהר: בנושא של חריגה ממגבלות.
<שרה קנדלר: זה לא אותו הדבר.
<שרה קנדלר: בקרנות מדובר על עמידה במדיניות ההשקעות.
<טל זהר: במידה שיש חריגה, החריגה זוהתה והחריגה תוקנה תוך זמן סביר – בדרך כלל אלה 72 שעות אבל אפשר לדבר על מהו זמן סביר לפי החוקים האחרים שחלים על גופים מפוקחים אחרים בישראל – יש זמן סביר שאם החריגה תוקנה תוך אותו משך זמן סביר, לא צריך לדווח על כך.
<טל זהר: אני מבקש שזה יוסף כאן.
<שרה קנדלר: בנושא קרנות הנאמנות אני יודעת שיש הוראה אבל היא מדברת על אי עמידה במדיניות ההשקעות.
<שרה קנדלר: זה לא אותו דבר.
<שרה קנדלר: כאן אלה כספי הלקוח.
<שרה קנדלר: גם שדם, אני לא יודעת אם לא צריך לדווח.
<טל אבן-זהב: יש פטור מדיווח אם זה תוקן בתוך זמן סביר.
<טל אבן-זהב: ההנחה היא שכאשר יש סטייה, היא מסוימת והיא זמנית וארעית לחלוטין ומתוקנת.
<גיא דביר: מדובר כאן בחריגות מהותיות.
<טל זהר: שיוגדר מה זאת חריגה מהותית.
<גיא דביר: הנושא של מהותיות הוא נושא ששלוב בדיני ניירות ערך כחוט השני והוא עומד בכל דיני ניירות ערך, הנושא של מהותיות.
<גיא דביר: אנחנו לא מכניסים כאן פרמטרים מספריים של מהותיות.
<גיא דביר: חשוב לנו לדעת לגבי חריגה גם אם היא תוקנה.
<גיא דביר: צריך להינתן דיווח על כך.
<גיא דביר: התקנה לא מדברת על חובת תיקון.
<גיא דביר: הנושא של התיקון, החובות האלה קיימות בפרק כספי הלקוחות.
<גיא דביר: אנחנו לא רואים סיבה שכאשר יש חריגה, חריגה לא צריכה להיות.
<גיא דביר: אנחנו לא מדברים על חריגות קטנות וסתמיות אלא על חריגות מהותיות והחריגות המהותיות האלה צריכות להיות מדווחות לרשות.
<גדי ירום: זה הפך להיות תקנה 21 וזה כבר לא 27.
<שרה קנדלר: כל ההפניות לא נכונות ובסוף נסדר אותן.
<שרה קנדלר: זאת הערה ששזורה לאורך כל התקנות האלה.
<שרה קנדלר: יש הרבה הפניות שאינן נכונות ואנחנו נסדיר זאת.
<שרה קנדלר: 61.
<שרה קנדלר: נתונים שנכללים בדוח החודשי ודרישות לפי סעיף 44יג(ב)(5) לחוק חל שינוי מהותי במידע שנכלל בדוחות לפי תקנות 107 עד 109, תדווח החברה לרשות על השינוי, לרבות התייחסות החברה לעמידתה בדרישות לפי סעיף 44יג(ב)(5) לחוק במהלך תקופת הדיווח מאז הדוח החודשי האחרון עד יום הדיווח.
<שרה קנדלר: חרגה החברה מהדרישות לפי סעיף 44יג(ב)(5) לחוק, תדווח החברה לרשות על המועד שממנו חרגה מדרישות אלה, תוך פירוט מהות והיקף החריגה.
<שרה קנדלר: 62.
<שרה קנדלר: שינויים מהותיים בהסכם המסגרת חברה הרשאית לפי הסכם עם הלקוח לשנות את תנאי הסכם המסגרת, תדווח על כל שינוי מהותי, בציון מועד השינוי, שבועיים לפחות לפני מועד השינוי, ויובאו בדוח פרטים אלה – מהות השינוי ונוסחו.
<שרה קנדלר: מועד כניסת השינוי לתוקף.
<שרה קנדלר: יצורף, הסכם המסגרת המלא, בו מסומן השינוי שבוצע.
<שרה קנדלר: יצורף הסכם המסגרת המלא והמעודכן ללא סימון שינויים.
<גדי ירום: אם אפשר להחריג את זה רק לפרקים א' עד ז'.
<גדי ירום: מאחר ויש הוראות שהן פרטניות, יכול מאוד להיות שיהיה לי הסכם מסגרת עם לקוח אחד שייראה בצורה מסוימת והסכם מסגרת עם לקוח אחר שייראה בצורה אחרת.
<גדי ירום: אני לא אצטרך כל פעם להוציא דיווח מיידי כשאני מגיע לאיזושהי הסכמה פרטנית עם איזשהו לקוח לגבי מה שלא נמנה על פרקים א' עד ז'.
<גיא דביר: אם מדובר בהסכמה, לקוח הסכים לשינוי, אני לא רואה צורך בדיווח, אבל התכלית של הסעיף הזה היא באותם מקרים בהם במסגרת ההסכם עם הלקוח החברה יכולה לשנות תנאים באופן חד צדדי ולכן אנחנו מבקשים שבמצב כזה יינתן דיווח מראש.
<טל אבן-זהב: זה לא מוחרג כאן.
<טל אבן-זהב: מדובר כאן על הסכם המסגרת בכלל.