GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<טל אבן-זהב: לא מוחרג, לא בהקשר הזה ולא בהקשר שאתה אומר עכשיו.
<גדי ירום: זה גם זה וגם כל הנושא הזה מטופל במסגרת תקנה 49 ישירות מול הלקוח.
<גדי ירום: ממילא אתה חייב להודיע לו שבועיים מראש.
<שרה קנדלר: אתה מודיע לו אבל אנחנו רוצים שתודיע גם לנו.
<שרה קנדלר: אנחנו רוצים לקבל הודעה.
<גדי ירום: כשאני עם לקוח ספציפי החלטתי על שינוי?
<גיא דביר: אם מדובר בהסכמה של הלקוח וההסכמה התקבלה פוזיטיבית על ידי הלקוח ולא מדובר בפרקים א' עד ז', אני לא רואה צורך.
<טל אבן-זהב: אנחנו מבקשים שתחריגו את זה.
<גדי ירום: לא רק א' עד ז' אלא להבהיר שיוחרגו מקרים בהם לא מדובר ב-א' עד ז' והתקבלה הסכמה של הלקוח ספציפית.
<טל אבן-זהב: הכוונה כאן היא לדווח לרשות על הסכם המסגרת הכולל שהוא רלוונטי לכל הלקוחות.
<גדי ירום: הכוונה היא למצבים בהם השינוי נעשה.
בועז טופורובסקי: איך יהיה הניסוח החשד?
<שלומית ארליך: למעט חלקים א' עד ז'.
<גיא דביר: ולמעט מקרים לא בחלקים א' עד ז', הלקוח הסכים לשינוי.
<שלומית ארליך: מה שגיא אומר זה בעצם מתחלק לשניים.
<שלומית ארליך: לגבי א' עד ז', הסעיף הזה יחול רק לגבי א' עד ז'.
<גיא דביר: הוא יחול באופן כללי.
<גיא דביר: הסעיף הזה יחול באופן כללי ולא יחול לגבי נושאים שאינם נמצאים בפרקים א' עד ז' ולשינוי התקבלה הסכמת הלקוח מראש.
<שלומית ארליך: זה אומר שאם אתה ב-א' עד ז' והתקבלה הסכמת הלקוח.
<גיא דביר: אתה צריך בכל מקרה.
<שלומית ארליך: לגבי א' עד ז', אתה חייב בכל מקרה.
<גיא דביר: לגבי יתר הפרטים, אם התקבלה הסכמת הלקוח, אין צורך.
<שרה קנדלר: 63.
<שרה קנדלר: אירוע מהותי לגבי כספי לקוחות ולגבי סיכוני האשראי של החברה אירע אירוע מהותי באשר להחזקת כספי לקוח אצל התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל לפי העניין, תדווח על כך החברה לרשות.
<שרה קנדלר: בכלל זה תדווח החברה על החלטה להתקשר עם תאגיד בנקאי או מוסד כספי מחוץ לישראל החדשים ויצוינו בדוח שמו, דירוגו, אם ישנו, מדינת ההתאגדות שבו התאגד ומועד תחילת ההתקשרות.
<טל אבן-זהב: לגבי אירועים אמיתיים שרלוונטיים לתאגיד הבנקאי או המוסד הכספי ככל שידוע, לזירה כמובן.
<שרה קנדלר: אפשר להוסיף ככל שידוע.
<שרה קנדלר: אין לנו בעיה להוסיף.
<גיא דביר: אין לנו התנגדות להוסיף "ככל שידוע".
<טל אבן-זהב: למיטב ידיעת החברה.
<גיא דביר: אני רוצה לתקן.
<גיא דביר: ככל שניתן להשיג ולא ככל שידוע לחברה.
<טל אבן-זהב: לחברה יש חובה לעקוב אחרי מה שקורה.
<טל אבן-זהב: זה באמת מיותר.
<שלומית ארליך: זה יהיה "ככל שידוע לחברה".
<שרה קנדלר: החליטה החברה על התקשרות עם מקור סיכון אשראי מהותי חדש, שאינו לקוח הזירה, יצוינו בדוח שמו, דירוג מקור סיכון האשראי אם ישנו, מדינת ההתאגדות של מקור סיכון האשראי, מועד תחילת הפעילות וסוג הפעילות המבוצעת באמצעותו.
<שרה קנדלר: הוחלט על שינוי מדיניות החשיפה לסיכון אשראי בזירה, יצוינו בדוח מדיניות החשיפה לסיכון האשראי קודם לשינוי, מדיניות החשיפה לסיכון אשראי העדכנית ומועד כניסת השינוי לתוקף.
<שרה קנדלר: עבר מקור סיכון אשראי מהותי, שהזירה חשופה אליו מקבוצת סיכון אחת לקבוצת סיכון נמוכה יותר, יתואר השינוי.
<שרה קנדלר: 64.
<שרה קנדלר: מינוי וחילופין של רואה חשבון מבקר חדל רואה החשבון המבקר של החברה לכהן בתפקידו, יפורט מועד הפסקת הכהונה.
<שרה קנדלר: הייתה למיטב ידיעת החברה הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעתה רשות או לקוחות החברה, יפורטו הנסיבות כאמור.
<שרה קנדלר: מונה אדם לרואה החשבון המבקר של החברה, יובאו שמו, מען משרדו ותאריך המינוי.
<שרה קנדלר: 65.
<שרה קנדלר: חריגה ממנגנון קביעת המחירים ציטטה החברה מחיר ללקוח בחריגה ממנגנון לקביעת מחירים בלתי תלוי הנגזר מנתונים שאינם בשליטת החברה שעוגן בתקנון החברה, יובאו בדוח פרטים בדבר החריגה, מועד החריגה, היקף החריגה והסיבות לה, ולגבי עסקאות שבוצעו במחיר שנקבע בחריגה ממנגנון קביעת המחירים הבלתי תלוי במשך הזמן בו התקיימה החריגה – יפורטו מספר העסקאות המרוויחות של לקוחות ומספר העסקאות המפסידות של לקוחות במשך הזמן האמור, וכן סך כל הרווחים של לקוחות בעסקאות המרוויחות וסך כל ההפסדים של לקוחות בעסקאות המפסידות במשך הזמן האמור.
<שרה קנדלר: לעניין חישוב הרווח או ההפסד של העסקה, מספר העסקאות המרוויחות ומספר העסקאות המפסידות יחולו הוראות תקנה 104 בשינוים המחויבים.
<שרה קנדלר: הסעיף הזה יותאם לנוסח של דוח לקוחות מרוויחים ומפסידים כי הוא מפנה לשם לגבי החישוב.
<טל אבן-זהב: גם 66.
<טל זהר: אנחנו נעיר אחרי כן לשני הסעיפים.
<שרה קנדלר: 66.
<שרה קנדלר: חריגה ממגבלות המסחר חרגה החברה ממגבלות המסחר שקבעה בתקנון ביחס לגידור סיכוניה, יובאו בדוח פרטים בדבר החריגה, מועד החריגה, היקף החריגה והסיבות לה.
<טל אבן-זהב: ב-66, וכנראה גם ב-65, מצוינים נושאים שכבר ירדו.
<טל אבן-זהב: הם היו בתקנות הקודמות, אז היו דרישות להתייחס אליהם בתקנון.
<טל אבן-זהב: הדרישות האלה כבר נמחקו מהתקנות.
<שרה קנדלר: נמחק הצורך להעביר לנו את זה קודם אבל זה עדיין יצטרך להיות בתקנות.
<גיא דביר: התקנון לא נמחק.
<גיא דביר: הוא נמצא בחוק עצמו.
<גיא דביר: בהתאם לחוק את התקנון צריך להעביר לנו לפני תחילת הפעילות.
<גיא דביר: כחלק מתנאי הרישיון הרשות מאשרת את התקנון.
<גיא דביר: מה שנמחק זה באמת אותה רשימה שהייתה בתקנות שמתייחסת לנושאים שבתקנות.
<גיא דביר: הפרק של הדוחות הוא הפרק שעוסק בדיווחים ולכן בכמה תקנות הוא מתייחס לדברים שיהיו קבועים בתקנון.
<גיא דביר: אם הדברים לא יהיו בתקנון, מן הסתם אין צורך לדווח על זה.
<גיא דביר: אבל מכיוון שאנחנו יודעים שזה כן יהיה, מכיוון שעל פי החוק אלה שמוסמכים לאשר תקנון – ואנחנו נבקש את הדברים הללו – לכן במקרים שמתוארים כאן, תצטרכנה החברות להגיש.
בועז טופורובסקי: טל, אם יש חריגה ממנגנון קביעת מחירים או ממגבלות מסחר שהחברה קבעה בתקנון שלה, למה שהיא לא תדווח על כך?
<טל אבן-זהב: בתנאי שיודגש כאן
<טל אבן-זהב: בתקנות "ובלבד שקבעה כך בתקנון", כי אחרת זאת פשוט דרישה חוזרת למה שנמחק כבר מהתקנון.
<טל אבן-זהב: לקבוע את זה בתקנון.
בועז טופורובסקי: זה רשום.
בועז טופורובסקי: חרגה החברה ממסחר שקבעה בתקנון.
<טל אבן-זהב: אם קבעה בתקנון.
<גיא דביר: זה מגביל באיזושהי צורה.
<גיא דביר: הרי בסופו של דבר הנושא של התקנון קבוע בחוק והחוק קבע שהרשות תאשר את התקנון.
<גיא דביר: הרשות גם יכולה להורות על שינוי בתקנון, על הוספה ועל הורדת פרטים.
<גיא דביר: ברור שאם זה לא יהיה בתקנון והרשות תחשוב שבאמת זה לא צריך להיות בתקנון, זה לא יהיה בתקנון.
בועז טופורובסקי: מה אכפת לך לכתוב "אם קבעה"?
<גיא דביר: כל עוד זה לא פוגע בשיקול הדעת.
<שרה קנדלר: אין בעיה לכתוב את זה.
<שרה קנדלר: "ובלבד שקבעה".
<טל אבן-זהב: ממילא עולה כאן דבר אחר שהוא בעייתי מבחינתנו ולא ברור איך להתייחס אליו כרגע.
<טל אבן-זהב: בעצם דברים שהיו קבועים כאן קודם בתקנות ונמחקו לאור ההערות שלנו, למעשה אומרת הרשות שהרשות תקבע אותם ותדרוש אותם מחדש בהוראות מול חברה ובעצם מול כל החברות.
בועז טופורובסקי: אני בשוק כי דבר כזה יכול לקרות.
<טל אבן-זהב: גם אנחנו.
<גיא דביר: יש סעיפי הסמכה וסעיפי ההסמכה הללו אומרים במה תעסוקנה התקנות, וגם יש סעיפים אחרים שאומרים בחוק במה יעסקו הוראות הרשות.
בועז טופורובסקי: אתם הייתם בכל הישיבות ואתם מבינים את רוח הדברים.
בועז טופורובסקי: יש דברים שבוטלו.
<שרה קנדלר: אנחנו בעצמנו הבאנו את ההצעה לבטל את הסעיף שעסק בתקנון כי חשבנו שאין צורך להביא אתו כרגע בתקנות.
<שרה קנדלר: זה לא אומר שאחר כך הרשות שמוסמכת בחוק לאשר את התקנון, לא תבוא בדרישות מסוימות לאישור התקנון.
בועז טופורובסקי: אם זאת פתאום תהיה דרישה שבתקנון יגבילו אותם למינוף אחד לעשרים, יש בעיה עם דבר כזה.
<שרה קנדלר: ברור.
<שרה קנדלר: ברור שאסור לרשות לסטות מההוראות.
<גיא דביר: אנחנו לא עוסקים כאן בתיקון 42.
<גיא דביר: תיקון 42 כבר עבר והסמכויות שניתנו לרשות עברו.
בועז טופורובסקי: זה ברור.
<טל אבן-זהב: צריך להיות גם ברור שהוראות הרשות וההנחיות האלה לאשר תקנון, זה לאשר תקנון כמוש הוא אלא אם כן יש בו דברים שאינם סבירים אבל לא שהרשות תכתוב תקנון חדש עבור החברות.
<גיא דביר: שוב אנחנו חוזרים לתיקון 42.
<גיא דביר: כל הנושא של הסמכויות לגבי התקנון, התקנות לא אמורות לעסוק בהן.
<גיא דביר: זה הנושא שמוגדר בתיקון 42 והוא כבר עבר ואושר.
<טל זהר: אבל הן כן עסקו זה והן נמחקו.
<שרה קנדלר: מחקנו את זה ביוזמתנו.
<גדי ירום: אם אני צריך לדעת שהתקנון שלי צריך להכיל א', ב', ג' ו-ד', בואו נאשר את זה כאן בוועדה ואין שום בעיה.
<גדי ירום: אנחנו נעמוד בזה.
<גדי ירום: אם יהיו תקנות נוספות שמתייחסות לתקנון הזה, אנחנו נדע איך להתייחס אליהן.
<גדי ירום: אם אתם מחקתם את זה, אחת משתיים, או שזה לא יופיע בכלל וזה גם לא יופיע לאחר מכן בסעיפים שמתייחסים לזה, ואני חושב שזה לא תקין.
<גיא דביר: אנחנו לא יכולים לשנות את מה שכבר עבר.
<טל אבן-זהב: סמכויות הרשות על פי החוק היו צריכות לבוא לידי ביטוי בתקנות.
<שרה קנדלר: לא נכון.
<שרה קנדלר: לא כל סעיפי ההסמכה של הרשות דורשות תקנות.
<שרה קנדלר: לרשות יש סעיפי הסמכה לתת פטורים ספציפיים ולעשות הרבה פעולות שלא דורשות תקנות.
<טל אבן-זהב: נכון, אבל בוודאי לא דברים כאלה בסיסיים כמו תקנון שמלכתחילה גם אתם סברתם שצריך להיות בתקנות.
<גיא דביר: לא, אנחנו לא סברנו שזה צריך להיות בתקנות.
<גיא דביר: במסגרת הבקשה לרישיון, במסגרת התקנון המוצע, סברנו שתפרט החברה את הנושאים הבאים שיהיו בתקנון שלה.
<גיא דביר: קיבלנו כאן את ההערה שהייתה הערה נכונה, שזה בכלל לא צריך להיות במסגרת תקנות.
<גיא דביר: על פי החוק הנושא של התקנון לא מוסדר בתקנות.
<טל אבן-זהב: תראו את סעיף ההסמכה.
<גדי ירום: איזו הערה הייתה?
<גיא דביר: אנחנו לא מקבלים הערות רק מכם אלא מעוד גורמים.
<גיא דביר: ההערות האלה היו נכונות ולכן תיקנו את זה.
<טל אבן-זהב: האם לדעת הוועדה הנושאים האלה צריכים להיקבע בהוראות הרשות?
<שלומית ארליך: לפי סעיף ההסמכה, ההוראות לעניין התקנון לא צריכות לבוא לידי ביטוי בפרק הרישיון.
<שלומית ארליך: כך אנחנו סברנו גם בהתחלה וגם אמרנו לרשות.
<טל אבן-זהב: אבל הן צריכות לבוא לידי ביטוי אחר כך בהודעה של הרשות לחברות?
<שלומית ארליך: לפי החוק הסעיף המסמיך קובע, אבל אין לי כאן את הנוסח.
<טל אבן-זהב: הסעיף המסמיך מדבר על אישור התקנון.
בועז טופורובסקי: אני מבין את הסעיף המסמיך.
בועז טופורובסקי: אני אומר לכם וגם לרשות שאם ישתמשו בנושא של אישור התקנון כדי להכניס דברים שהם מהותיים שצריכים להיות בתקנות והן ברמה של תקנות, זה, ראשית, לא מקובל ולא יתקבל, ושנית, זה יאלץ אותנו לשנות כאן את התקנות בהתאם למה שאנחנו רואים לנכון.
בועז טופורובסקי: אישור התקנון, צריך לזכור שאישור של נושאים וסעיפים - הם ברמה של תקנון ולא ברמה של תקנות.
<שרה קנדלר: אני אקריא לך את הסעיף המסמיך.
<שרה קנדלר: סעיף 44יח(א) אומר: "חברה בעלת רישיון זירה תקבע כללים בתקנונה שיאושרו בידי הרשות לניהול תקין והוגן של זירת הסוחר לרבות כללים להפיכת עמידתה בדרישות לפי הוראות חוק זה".
בועז טופורובסקי: את יכולה ללכת עם זה צעד קדימה ורוב הדברים לא מובאים בתקנון.
<טל אבן-זהב: כתוב שהחברה תקבע.
<טל אבן-זהב: החברה תקבע בתקנונה והרשות תאשר.
<גיא דביר: "שינוי של כללים בתקנות כאמור בסעיף קטן (א) טעון את אישור הרשות ואולם רשאית הרשות להורות כי בעניין מסוים לא יידרש אישור הרשות מראש לתיקון כאמור".
<גיא דביר: סעיף קטן (ג) אומר: "סברה הרשות לאחר שנתנה לחברה בעלת רישיון זירה הזדמנות לטעון את טענותיה כי לשם ניהול תקין והוגן של הזירה יש להוסיף כללים לתקנון כאמור בסעיף קטון (א) או לשנותם, תורה על כך לחברה והחברה תנהג בהתאם בתוך שלושים ימים מיום קבלת ההוראה".
<טל אבן-זהב: שימו לב, מדובר כאן בה וראה ספציפית לחברה.
<טל אבן-זהב: לא מדובר כאן במשהו ענפי ורוחבי.
בועז טופורובסקי: דנו בזה ויש לך את הפרוטוקול שתוכלי להשתמש בו במידה ודבר כזה יהיה אחרת מכפי שדיברנו עליו.
<שרה קנדלר: 67.
<שרה קנדלר: שינוי בהיקף הכיסוי או בתחום הכיסוי של ביטוח חל שינוי בהיקף הכיסוי או בתחום הכיסוי של ביטוחי שערכה החברה לפי תקנה 124, יובאו בדוח פרטים בדבר השינוי, מועדו והסיבות לו.
<טל זהר: הערה.
<טל זהר: יש כאן דברים שכמובן כאשר נדבר על פרסום ולא פרסום, אנחנו כרגע לגמרי מתעלמים מהנושא הזה, אבל יש כאן הרבה דברים שאנחנו לא רוצים.
בועז טופורובסקי: שכנעת אותי.
<שרה קנדלר: סימן ג: דוח חודשי 68.
<שרה קנדלר: הגדרות לסימן ג' בסימן זה – "שווי הוגן בסיכון" – כמשמעותו בפרט (2)(ז) לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים.
<שרה קנדלר: 69.
<שרה קנדלר: דוחות חודשיים לא יאוחר מ-10 ימי עסקים מתום כל חודש תגיש החברה לרשות דוחות חודשיים כמפורט בסימן זה, הכולל נתונים על פעולות שבוצעו במהלך החודש שקדם למועד הגשת הדוח.
<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנת משנה (א), בדוח חודשי המוגש בחודש שבו מוגשים דוחות רבעוניים לפי תקנה 76(ב) לא יכללו הנושאים המפורטים בתקנות 104 עד 106 ובחודש שבו מוגש דוח תקופתי כאמור בתקנה 112 לא יכללו הנושאים המפורטים בתקנות 104 עד 107.
<שרה קנדלר: כמובן ההפניות לא נכונות.
<טל אבן-זהב: התקשינו קצת לעקוב אחרי מה בסופו של דבר יהיה.
<שרה קנדלר: אנחנו אומרים שכאשר מוגש דוח רבעוני ושנתי, אין צורך להגיש גם את החודשי על אותם נושאים שממילא מופיעים גם ברבעוני או בשנתי.
<גיא דביר: המדובר בדוח על פעילות.
<גיא דביר: זאת שתקנה 104.
<גיא דביר: זה כאשר מדובר בדוח הרבעוני.
<גיא דביר: בשנתי זה גם דוח סיכוני אשראי.
<גיא דביר: צריך להדגיש שהדוחות האלה מופיעים בתוך הדוח הרבעוני או השנתי לפי העניין במתכונת יותר מורחבת ולכן אין צורך להגיש את זה פעמיים.
<גיא דביר: בשורה התחתונה, כל חודש יהיה דוח כזה, זה שלא יוגש איזשהו דוח כזה, אבל מכיוון שבתקנות שעוסקות בדוח הרבעוני, לקחו את הדוח הזה והרחיבו אותו, אז כאן אומרים שאם הדוח הזה מוגש במסגרת הדוחות הרבעוניים, אין צורך להגיש אותו בדוח החודשי.
<שרה קנדלר: 70.
<שרה קנדלר: דוח לקוחות מפסידים ו לקוחות מרוויחים יוגש דוח שבו פירוט בדבר לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים (להלן – דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים).
<שרה קנדלר: הנתונים בדוח יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.
<שרה קנדלר: בדוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים יובאו הנתונים הבאים: מספר הלקוחות הפעילים במהלך החודש.
<שרה קנדלר: מספר הלקוחות הפעילים המפסידים, ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש.
<שרה קנדלר: מספר הלקוחות הפעילים המרוויחים, ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש.
<שרה קנדלר: מספר הלקוחות הפעילים שאינם מרוויחים ושאינם מפסידים ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש.
<שרה קנדלר: לצורך חישוב הרווח או ההפסד של לקוח, יש להתחשב בפרטים הבאים: רווחים ממומשים בניכוי הפסדים ממומשים, עמלות וכל הוצאה אחרת הנובעת ללקוח.
<שרה קנדלר: לעניין זה, הפקדה שביצע לקוח במהלך החודש לא תיחשב לרווח ממומש ומשיכה שביצע לקוח במהלך החודש לא תיחשב להפסד ממומש.
<שרה קנדלר: תשלומי ריבית וכל הכנסה אחרת הנובעת ללקוח.
<שרה קנדלר: במניין הלקוחות לא ימנו לקוח כמשמעותו בתקנה 4(ה) (להלן – לקוח מתוחכם) וכן צדדים קשורים או בעלי עניין בחברה.
<שרה קנדלר: לעניין תקנות 70 ו-71 - "לקוחות מפסידים" – לקוחות שהחישוב האמור העמיד את תוצאתם בסכום הנמוך מאפס.
<שרה קנדלר: "לקוחות מרוויחים" – לקוחות שהחישוב האמור העמיד אל תוצאתם בסכום הגבוה מאפס.
<שרה קנדלר: "לקוחות שאינם מרוויחים ושאינם מפסידים" – לקוחות שהחישוב האמור העמיד את תוצאתם בסכום השווה לאפס.
<שרה קנדלר: "לקוח פעיל" – לקוח שמימש עסקה פתוחה אחת לפחות במהלך החודש.
בועז טופורובסקי: זאת אומרת, תיאורטית יכול להיות מצב שיש ארבעים לקוחות מפסידים ולקוח אחד מרוויח או הפוך אבל זה שהרוויח, הרוויח פי עשר מסך כל ההפסדים של כל השאר.
בועז טופורובסקי: יהיה לכם קשה לעלות על זה.
בועז טופורובסקי: לא?
<שרה קנדלר: הם נותנים לי רק את מספר הלקוחות ולא את סכום ההפסד.
<גיא דביר: הדוח הזה עוסק במספר הלקוחות.
<שרה קנדלר: לא סכומי הרווח וההפסד.
<שרה קנדלר: אגב, אנחנו העתקנו את זה במדויק מההוראות של האמריקאים.
<טל אבן-זהב: זה סוף התקנה?
<שרה קנדלר: זה סוף התקנה.
<טל אבן-זהב: נושא שקשה לנו לחמוק ממנו.
<טל אבן-זהב: אנחנו שומרים גם בתקנה הזאת וגם לאור מה שנגיד עכשיו את ההערות לגבי השאלה של גילוי הדוח הזה בכלל לציבור, אבל לדעתנו, למרות שהדוח הזה, אפשר להבין למה הוא דוח חביב ונחמד – ואם יורשה לי, קצת פופוליסטי - ונעים אולי להיאחז בו כמראה איזושהי תמונה, למרות שכבר גם מהשאלות בוועדה אפשר להבין כמה הוא עשוי להיות מוטה ולא מראה בעצם את התמונה, איזושהי תמונה.
<טל אבן-זהב: אני לא יודעת מה מקווים לראות ממנו, אבל קודם כל, הדוח הזה כמו שהרשות בעצמה אומרת מקובל רק בארצות הברית והוא לא מקובל בכל הרגולציות באירופה שהן בעצם הרגולציות המתחרות עם הזירות הישראליות.
<טל אבן-זהב: חוץ מארצות הברית, יש עוד כמה יבשות בעולם אבל הוא מקובל רק בארצות הברית.
<טל אבן-זהב: הדוח הזה כשלעצמו, גם מה שהוא מראה, גם הרשות עצמה מראה את האחיזה שלכאורה היא מנסה להראות בדוח הזה.
<טל אבן-זהב: לכאורה הדוח יכול לאפשר השוואה בין זירה לזירה.
<טל אבן-זהב: כמובן שלא רק שלא כך הוא אלא הוא עלול להביא אפילו להטעיה כמשמש להשוואה בין זירה לזירה.
<טל אבן-זהב: חסרים בו נתונים שלמים.
<טל אבן-זהב: אי אפשר לראות בדוח הזה איזושהי חזות הכול ולעומת זאת קל מאוד להבין למה לקוחות יכולים להיתפס לדוח הזה כמשהו שמציג איזושהי חזות הכול.
בועז טופורובסקי: רק אם יהיה גילוי ללקוחות.
<טל אבן-זהב: יש כאן שתי רמות של גילוי.
<טל אבן-זהב: יש כאן גילוי ללקוחות באתר הזירה ויש כאן גילוי לכלל הציבור שעליו בכלל אנחנו לא מדברים והוא בכלל לא רלוונטי לדעתנו.
<שרה קנדלר: מדברים על הדיווח לרשות.
<טל אבן-זהב: בסדר, אבל אנחנו מדברים גם על גילוי.
<טל אבן-זהב: כיוון ששמרנו את הטענות רק לגילוי לכלל הציבור, אנחנו מתנגדים גם לגילוי של הדוח הזה ללקוחות.
<טל אבן-זהב: שוב, לא סתם שתקנו בתחילת התקנות.
<טל אבן-זהב: אין לנו שום התנגדות למסירת כל מידע שהוא לרשות, כולל הדוח הזה.
בועז טופורובסקי: אין מצב.
בועז טופורובסקי: כל חברי הוועדה פה אחד רוצים שהציבור יקבל מידע על כמה מרוויחים וכמה מפסידים מבין הלקוחות.
<טל אבן-זהב: שבבוקר כל יום ראשון זה יהיה בעיתונים.
בועז טופורובסקי: אין מצב שזה יקרה, כל עוד זה תלוי בכל חברי הוועדה שנמצאים כאן.
<טל אבן-זהב: אנחנו לא דנים בשאלה לגבי הלקוח עצמו?
בועז טופורובסקי: לגבי זה שהלקוחות ידעו?
בועז טופורובסקי: אני בכוח לא נכנס.
בועז טופורובסקי: נתתי איזושהי הקדמה.
<טל אבן-זהב: אין לנו שום בעיה למסור את הנתונים לרשות.
<טל זהר: אני רוצה להוסיף משפט אחד ואני אעשה זאת בקצרה כהרגלי היום.
בועז טופורובסקי: תגיד לי שיש לכם בעיה שהציבור ידע.
<טל זהר: לא.
<טל זהר: אני לא מדבר עכשיו על הפומביות כי אנחנו נדבר עליה אחר כך אלא אני מדבר על מהות הדוח.
<טל זהר: אנחנו לא סוחרים בשם הלקוחות שלנו.
<טל זהר: אנחנו מחברים אותם ליכולת לבצע עסקאות.
<טל זהר: לכן, אם בחודש מסוים לקוחות סחרו טוב יותר או טוב פחות, האם זה מעיד באיזושהי צורה על איכות הזירה?
בועז טופורובסקי: אף אחד לא אמר.
בועז טופורובסקי: אם במשך שלוש שנים יהיו בזירה 95 אחוזים לקוחות מפסידים וחמישה אחוזים מרוויחים, יכול להיות שזה צריך להדליק נורה ויכול להיות שלא.
בועז טופורובסקי: אין לי בעיה שהרשות תבקש כל דוח שהיא רוצה אם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאין מה להסתיר מהרשות.
בועז טופורובסקי: לגבי מה יצא מחוץ לרשות, יש לנו קצת חוסר הסכמה אבל בסופו של דבר נגיע לאיזושהי עמדה שתהיה מקובלת על הוועדה.
<טל אבן-זהב: אדוני, יש לנו עוד בעיה.
<טל אבן-זהב: אמנם זה נאמר בתשובות של הרשות ואנחנו לוקחים את זה בערבון מוגבל, אבל כשנאמר משפט כמו שבזירה שבה מספר הלקוחות מפסידים גבוה במיוחד, הדבר יכול להצביע על יישום בלתי מספק של חובותיה, אני חושבת שזה נכון לומר.
<שרה קנדלר: לא, זה בטענות ובתשובות.
<טל אבן-זהב: זה נמצא בתשובות של הרשות.
<טל אבן-זהב: אני מפנה את תשומת לב הרשות.
<טל אבן-זהב: להסיק מדוח כזה או מנתונים בדוח כזה שהחברה אינה מקיימת את חובותיה, זה לא.
בועז טופורובסקי: זאת הייתה ההערה הרשמית.
<שרה קנדלר: 71.
<שרה קנדלר: דוח על הפעילות יוגש דוח ובו פירוט בדבר פעילות החברה (להלן – דוח על הפעילות).
<שרה קנדלר: הנתונים בדוח יוצגו באופן טבלאי ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.
<שרה קנדלר: בדוח יובאו הנתונים הבאים: מספר הלקוחות אשר הפקידו לראשונה כספי לקוח בחברה, ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש.
<שרה קנדלר: מספר הלקוחות אשר משכו את כל כספי הלקוח העומדים לזכותם בחברה או שסגרו את כל חשבונותיהם בחברה, ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש.
<שרה קנדלר: מספר הלקוחות הפעילים בחודש החולף ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש.
<שרה קנדלר: סך כספי הלקוחות בשקלים חדשים, נכון ליום האחרון בחודש, של לקוחות שהפקידו לראשונה באותו החודש כספי לקוח בחברה ושיעורם מסך כספי הלקוחות המוחזקים בחברה.
<שרה קנדלר: סך כספי הלקוחות בשקלים חדשים נכון ליום האחרון בחודש, של לקוחות שפעלו בזירה בחודש החולף, ושיעורם מסך כספי הלקוחות המוחזקים בחברה.
<שרה קנדלר: סך בטוחות הלקוחות בשקלים חדשים ליום האחרון בחודש ושיעורם מסך כספי הלקוחות המוחזקים בחברה.
<שרה קנדלר: סך הבטוחות הנדרשות מלקוחות בשל עסקאות כאמור בתקנה 5 שמקצים הלקוחות ליום האחרון בחודש וששיעורים מסך כל כספי הלקוחות המוחזקים בחברה.
<שרה קנדלר: מספר עסקאות ממוצע ללקוח.
<שרה קנדלר: פרטים בדבר עסקאות שבוטלו או שונו על ידי החברה והסיבה לביטולן או שינויין כאמור.
<שרה קנדלר: מספר העסקאות שאינן ביוזמת הלקוח.
<שרה קנדלר: הנתונים המפורטים בפרטים (1)-(7) לתקנת משנה (ב), יובאו תוך הבחנה בין לקוחות מתוחכמים לבין יתר הלקוחות.
<טל אבן-זהב: אנחנו רוצים להפנות את תשומת הלב לכך שבעצם יש כאן הגדרה חדשה של לקוחות מתוחכמים.
<שרה קנדלר: בתקנה הקודמת.
<טל אבן-זהב: ברור לנו מהיכן זה יוצא.
<טל אבן-זהב: יש הנחיות שונות של הרשות והתייחסות במקום כזה או אחר לשאלה של לקוחות כשירים, התייחסות ללקוחות כשירים וצריך יהיה לבדוק מה בהנחיות.
בועז טופורובסקי: איזה הגדרה?
<שרה קנדלר: לקוח מתוחכם.
<שרה קנדלר: יש כאן הגדרה ללקוח מתוחכם.
<שרה קנדלר: זה מפנה לתקנה 4(ה) לתקנות.
<טל אבן-זהב: הרי הוגדר מחדש ציבור של לקוחות מתוחכמים.
<שרה קנדלר: אם יש SLB של הרשות שרלוונטיים, אנחנו נודיע.
<גיא דביר: מכיוון שהודענו מה אנחנו מתכוונים, כיוונו לאותם מבחנים.
<שרה קנדלר: טל מבינה את זה.
<שרה קנדלר: היא רק אומרת שאם יש SLB של הרשות, אנחנו נצטרך להבהיר מה רלוונטי.
בועז טופורובסקי: SLB?
<שרה קנדלר: הנחיות.
<שרה קנדלר: הערות ועמדות של רשות ניירות ערך.
בועז טופורובסקי: עכשיו כל חברי הוועדה הבינו.
<שרה קנדלר: 72.
<שרה קנדלר: דוח סיכוני אשראי יוגש דוח ובו פירוט בדבר סיכוני האשראי של החברה (בתקנות אלה – דוח סיכוני אשראי).
<שרה קנדלר: לגבי כל מקור סיכון אשראי מהותי וכל סיכון אשראי אחר שאינו לקוח יובאו נתונים אלה: שם מקור סיכון האשראי ובלבד שאינו לקוח.
<שרה קנדלר: דירוג מקור סיכון האשראי אם ישנו.
<שרה קנדלר: יצוין האם חלה ירידה בדירוגו ממועד הדיווח האחרון.
<שרה קנדלר: לעניין פסקה זו, "דירוג מקור סיכון האשראי" – לגבי גוף שמדרגת חברה מדרגת ישראלית – הדירוג הנמוך ביותר שמפרסמת חברה מדרגת ישראלית.
<שרה קנדלר: לגבי גוף שמדרגת חברה מדרגת בין לאומית – הדירוג הנמוך ביותר שמפרסמת חברה מדרגת בין לאומית.
<שרה קנדלר: מחירי ה-CDS לתקופה של שנה אחת, אם ניתן להשיגם, של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין.
<שרה קנדלר: יצוין האם חלה עלייה גדולה מ-5 אחוזים במחיר CDS לתקופה של שנה אחת ממועד הדיווח האחרון.
<שרה קנדלר: מחירי מניה, אם ניתן להשיגם, של מקור סיכון אשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין.
<שרה קנדלר: יצוין האם חלה ירידה גדולה מ-5 אחוזים במחיר מניה ממועד הדיווח האחרון.
<שרה קנדלר: אם החשיפה לסיכון האשראי היא בשל הפקדת מזומן, יצוינו סוג הפיקדון שבו מופקד הכסף, לרבות תנאי ההצמדה והריבית וכן תקופת פיקדון שבו מופקד הכסף ותקופת הפיקדון.
<שרה קנדלר: אם הפיקדונות לתקופה העולה על שלושה חודשים, יצוין בנפרד גם סך הפיקדונות לתקופה העולה על שלושה חודשים בשל כל מקור סיכון אשראי כאמור.
<שרה קנדלר: אם קיימת חשיפה למספר מקורות סיכון אשראי, ומקורות אלה הם גופים מקורבים, יובא בנוסף סך כל ערך החשיפה של רכיבי סיכון האשראי בקשר לכל הגופים.
<שרה קנדלר: לעניין זה "גוף מקורב" – כהגדרתו בתקנות ניירות ערך (חיתום), התשס"ז-2007.
<שרה קנדלר: מדינת ההתאגדות של מקור סיכון האשראי, אם מדובר בתאגיד ודירוגה הנמוך ביותר שפרסמה חברה מדרגת בין לאומית, אם ישנו.
<שרה קנדלר: אם מקור סיכון האשראי הוא גוף הנתון לאסדרה, יינתנו פרטים אלה גם לגבי המדינה שבה מצוי הגורם המפקח.
<שרה קנדלר: לגבי כל רכיבי סיכון האשראי של החברה יובא סך ערך השחלוף כהגדרתו בתקנה 121(ד) במקובץ וכן בנפרד לגבי כל מקור סיכון אשראי מהותי וכל מקור סיכון אשראי אחר שדאינו לקוח.
<שרה קנדלר: הנתונים יובאו ביחס לתום החודש, יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.
<שרה קנדלר: הנתונים בתקנה זו, יובאו בשינויים המחויבים גם לגבי כספי לקוחות המופקדים בתאגיד בנקאי או במוסד כספי מחוץ לישראל.
<גדי ירום: יש הערה עקרונית שתידון בפרק של ההון העצמי לגבי המהות של כספי לקוחות ככאלה שמצמיחים סיכון אשראי אבל אני משאיר את זה בינתיים בסוגריים.
<שרה קנדלר: זה יידון עת נגיע למהות.
<גדי ירום: כספי לקוחות לשיטתנו אינם מהווים סיכון אשראי ועל זה נדון עת נגיע למהות, אבל זה רלוונטי גם כאן.
<שרה קנדלר: אפשר לסמן את זה ונחזור לזה אם יש צורך.
<גדי ירום: זה לגבי סעיף קטון (ד).
<שרה קנדלר: אני יודעת.
<שרה קנדלר: 73.
<שרה קנדלר: דוח סיכוני שוק יוגש דוח ובו פירוט בדבר סיכוני השוק של החברה (להלן – דוח סיכוני שוק).
<שרה קנדלר: בדוח סיכוני שוק יצוינו הנתונים שלה
<שרה קנדלר: לן לתום החודש:
<שרה קנדלר: מבחני רגישות בדברי השווי ההוגן של רכיבי סיכון שוק כתוצאה משינויים בשערי נכסי הבסיס, והכול בהתאם למתכונת שנקבעה בתקנה 2ו לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, ובשינויים המחויבים.
<שרה קנדלר: הנתון יוצג בנפרד לגבי נכסים, התחייבויות, רכיבי סיכון שוק שאינם נכסים או התחייבויות ובאופן מצרפי לגבי כל האמורים.
<שרה קנדלר: בחישוב החשיפה תתייחס החברה, בין היתר, לעסקאות שלא ביוזמת הלקוח ולהוראות עתידיות ולכל תנאי המחייב את החברה לבצע פעולות.
<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנה 2ו(א)(4)(א) לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים, החברה תבצע שניים עשר מבחני רגישות לפחות, כתוצאה משינויים בגורמי השוק בשיעור של חצי אחוז, אחוז אחד, אחוז וחצי, שני אחוזים, חמישה אחוזים ועשרה אחוזים, והכול כלפי מעלה וכלפי מטה.
<שרה קנדלר: ערך בשקלים חדשים של שווי הוגן בסיכון לגבי כל רכיבי סיכון השוק של החברה ובאופן מצרפי, על פי מודל המשקף דרך מדידה מקובלת של חשיפה לסיכוני שוק.
<שרה קנדלר: בחישוב החשיפה, על החברה להתייחס, בין היתר, לעסקאות שלא ביוזמת הלקוח ולהוראות עתידיות ולכל תנאי ברכיב סיכון השוק המחייב את החברה לסגור או לפתוח עסקה.
<שרה קנדלר: מקום שבו המודל לחישוב ערך זה וההנחות ששימשו בבסיסו שונים מאלה שהוצגו בדוח התקופתי, יצוין הדבר במפורש וילווה בהסבר מפורט.
<שרה קנדלר: תרחישי קיצון לגבי רכיבי סיכון השוק של החברה, שחושבו על פי מודלים המשקפים דרך מדידה מקובלת של חשיפה לסיכוני שוק.
<שרה קנדלר: ערך זה יוצג לגבי כל רכיב סיכון שוק בנפרד ובאופן מצרפי.
<שרה קנדלר: כמו כן יבואו הנחות המודל.
<שרה קנדלר: יובאו הסברים לגבי פסקאות (1) עד (3), לרבות התייחסות החברה לגבי השלכות על יציבות החברה והפעולות שבוצעו או מתוכננות להתבצע לשם שמירה על יציבות החברה.
<שרה קנדלר: 74.
<שרה קנדלר: דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי יוגש דוח לתום החודש ובו פירוט בדבר אופן חישוב ההקצאות בשל סיכון השוק, סיכון האשראי, סיכון הנזילות, הסיכון התפעולי וכרית ההון העצמאי המזערי כמשמעותם בפרק יב לתקנות, הערוך לפי התוספת הרביעית (להלן – דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי).
<שרה קנדלר: מקום שבו לדעת החברה חישוב ההקצאות לתום החודש אינו משקף את ההקצאות במהלך החודש, יובאו בנוסף נתונים נוספים שישקפו את חישוב ההקצאות במהלך החודש.
<שרה קנדלר: סימן ד: דוחות רבעוניים 75.