GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרה קנדלר: הדוחות הרבעוניים חברה תגיש לרשות דוח רבעוני כהגדרתו בתקנה 38 לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים ותצרף אליו דוח כאמור בתקנת משנה (ה).
<שרה קנדלר: על דוח רבעוני כאמור יחולו הוראות פרק ד' ותקנה 4(ג) לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים ובלבד שעל אף האמור בתקנה 46 לתקנות הדוחות התקופתיים והמידיים הדוח הרבעוני ייחתם בשם החברה לפי תקנה 75(ג).
<שרה קנדלר: לדוח הרבעוני תצורף מצבת נושאי המשרה הבכירה בחברה תוך פירוט מינויים והפסקות כהונה של נושאי המשרה הבכירה במהלך תקופת הדיווח.
<שרה קנדלר: לא יאוחר מ-10 ימי עסקים מתום כל רבעון תגיש החברה הדוחות כמפורט בתקנות משנה (ג) ו-(ד).
<שרה קנדלר: והנתונים בדוחות האמורים יובאו לגבי הרבעון שחלף, הרבעון שקדם לו ולגבי החודש שחלף ויוצגו באופן טבלאי.
<שרה קנדלר: חברה תגיש דוח ובו פירוט בדבר לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים כאמור בתקנה 70, ביחס לתקופה של כל אחד מארבעת הרבעונים שקדמו למועד הגשת הדוח.
<שרה קנדלר: החברה תגיש דוח ובו פירוט על הפעילות, כמפורט בתקנות 105 ו-106 ויראו כאילו בכל מקום במקום "החודש" נאמר "הרבעון".
<שרה קנדלר: הנתונים המפורטים בתקנה 106(8) עד (11) יובאו בנפרד לגבי כל נכס בסיס, תוך הבחנה בין חוזי לקוח ונכסי לקוח.
<שרה קנדלר: החברה תגיש דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי, כמפורט בתקנה 109 (להלן בתקנת משנה זו – הדוח), ערוך למועד הדוח הרבעוני וסקור בידי רואה החשבון המבקר.
<שרה קנדלר: לדוח יצורף דוח הסקירה של רואה החשבון המבקר, חתום בידו ונושא תאריך חתימתו.
<שרה קנדלר: דוח הסקירה יכלול התייחסות רואה החשבון המבקר לעריכת הדוח לפי דרישות תקנה 109 ופרק י"ב, וכן את הסכמתו להכללת דוח הסקירה בדוח בציון המועד או טווח המועדים, שבו יוגש לרשות הדוח אליו מתייחסת ההסכמה כאמור.
<שרה קנדלר: פרק ה: דוחות שנתיים 76.
<שרה קנדלר: הדוחות השנתיים חברה תגיש לרשות דוח תקופתי כאמור בתקנה 7 לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים (להלן – דוח תקופתי).
<שרה קנדלר: על הדוח התקופתי יחולו הוראות פרק ב' ותקנה 4(ג) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים.
<שרה קנדלר: הדוח התקופתי ייחתם בשם החברה לפי תקנה 75(ג).
<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנה 8(ב) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, הדוח התקופתי לא יכלול פרק תיאור עסקי התאגיד.
<שרה קנדלר: הוראות תקנות 8א, 10(ב)(1)(ז), (4), (6), (9), (9א), (11), (13), (14), 10(ב)(2)(ט), 10ג, 14, 20, 21א, 25א, 26, 26א, 26ב ו-27 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים לא יחולו.
בועז טופורובסקי: את בטוחה שאת רוצה גם את 25א?
<גדי ירום: זה היה בצחוק, אבל יש לי איזושהי הערה.
<גדי ירום: אני מדבר על סעיף 76(ד).
<גדי ירום: בתקנות דוחות מיידיים, תקנה 12 מתייחסת למבקר פנימי.
<גדי ירום: האם הייתה סיבה לא להחריג?
<גיא דביר: אין סיבה.
<גדי ירום: אני מדבר על תקנה 12 בתקנות דיווחים מיידיים.
<שרה קנדלר: שינויים והשקעות בחברות בת?
<גדי ירום: לא.
<גדי ירום: אני מדבר על פרט 12.
<גדי ירום: סליחה.
<שרה קנדלר: התוספת.
<גדי ירום: כן.
<גדי ירום: פרט 12 שמתייחס לנושא של מבקר פנימי.
<גדי ירום: אני אעביר את זה אליכם.
<שרה קנדלר: בנוסף לקבוע בתקנה 10 לתקנות תקופתיים ומידיים - יכללו בדוח הדירקטוריון הסברים בהתייחס לנושאים המפורטים להלן: תיאור תמציתי של עסקי החברה והסביבה העסקית בה היא פועלת.
<שרה קנדלר: השפעת גורמים חיצוניים לחברה.
<שרה קנדלר: את פסקה (2) אנחנו מבקשים למחוק לגמרי.
<שרה קנדלר: לא שמנו לב, אבל זה לא רלוונטי.
<שלומית ארליך: את כל פסקה (2).
<שרה קנדלר: את כל פסקה (2).
<גיא דביר: יש לנו תשובה.
<גיא דביר: אני חושב שהתכוונת לפרט 12 שמדבר על המבקר.
<גיא דביר: לא מדובר על מבקר הפנים אלא מדובר על רואה החשבון המבקר.
בועז טופורובסקי: אם כן, אין הערות לסעיף 76(ד).
<שרה קנדלר: יכללו בדוח הדירקטוריון דיון בגורמי סיכון בפעילותה של החברה, במתכונת הקבועה בפרט 39 בתוספת לפי תקנה 44 לתקנות פרטי תשקיף.
<שרה קנדלר: לדוח התקופתי יצורף דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי, כמפורט בתקנה 109 (להלן בפסקה זו – הדוח), ערוך למועד הדוח התקופתי ומבוקר בידי רואה החשבון המבקר.
<שרה קנדלר: לדוח תצורף חוות דעתו של רואה החשבון המבקר, חתומה בידו ונושאת את תאריך חתימתו.
<שרה קנדלר: חוות הדעת תכלול גם אישור בדבר עריכת הדוח לפי דרישות תקנה 109 ופרק י"ב, וכן את הסכמתו להכללת חוות הדעת בדוח בציון המועד או טווח המועדים שבו יוגש לרשות הדוח אליו מתייחסת ההסכמה כאמור.
<שרה קנדלר: לדוח התקופתי יצורף דוח פרטים נוספים כמפורט בתקנה 2(א)(3) ויראו כאילו במקום "מבקשת" נאמר "חברה", ובכל מקום שבו נדרשת החברה לפרט נתונים צפויים לגבי התקופה שלאחר קבלת הרישיון, יובאו אותם הנתונים לגבי השנה שחלפה.
<שרה קנדלר: לדוח השנתי תצורף מצבת נושאי המשרה הבכירה בחברה תוך פירוט מינויים והפסקות כהונה של נושאי המשרה הבכירה במהלך תקופת הדיווח.
<שרה קנדלר: 77.
<שרה קנדלר: דוחות נוספים חברה תגיש את הדוחות האמורים בפסקאות (1) עד (4) להלן, לא יאוחר מ-10 ימי עסקים מתום כל שנה, הנתונים בדוחות יוצגו באופן טבלאי לגבי השנה שחלפה, החודש שחלף, יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו לגבי השנה הקודמת.
<שרה קנדלר: דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים רבעוני, כמפורט בתקנה 110(ב).
<שרה קנדלר: דוח על הפעילות, כמפורט בתקנה 110(ג) ויראו כאילו בכל מקום שבו נאמר "הרבעון" נאמר "השנה".
<שרה קנדלר: הנתונים בדוח על הפעילות יובאו לגבי השנה החולפת, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח השנתי הקודם.
<שרה קנדלר: דוח סיכוני אשראי, כמפורט בתקנה 107, ויראו כאילו במקום "חודש" נאמר "שנה".
<שרה קנדלר: בנוסף, לכל מקור סיכון אשראי מהותי יצורפו הפרטים הבאים: גרף של מחירי ה-CDS לתקופה של 12 החודשים האחרונים של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין, אם ניתן להשיגם.
<שרה קנדלר: גרף זה יוצג יחד עם גרף השוואתי של מחירי CDS של חמישה תאגידים בנקאיים מובילים שלהם מחיר CDS נמוך מהממוצע של תאגידים בנקאיים ברמתם.
<שרה קנדלר: גרף של מחיר המניה תקופה של 12 החודשים האחרונים של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין, אם ישנו, וככל שאלה תאגידים שמניותיהם נסחרות בבורסה, בבורסה מחוץ לישראל או בשוק מוסדר.
<שרה קנדלר: תפורט מדיניות ניהול סיכוני האשראי של החברה, כפי אישר הדירקטוריון.
<שרה קנדלר: 78.
<שרה קנדלר: ביצוע התאמות ובקרות לעניין דוח רואה החשבון המבקר המצורף לפי תקנה 9ב לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, יראו את הבקרות שקבעה החברה בכל הנוגע לחובת התאמת נכסי הלקוח חוזי הלקוח וכספי הלקוח כאמור בתקנה 27 כבקרות על דיווח כספי וגילוי.
בועז טופורובסקי: סיימנו את פרק י'.
בועז טופורובסקי: יש הערות נוספות?
בועז טופורובסקי: למעט ההערה הכללית לגבי הדיווח שנשלים ונתאים בהתאם להערה הזאת, היה לנו את סעיף 49 שאנחנו ממתינים לתיקון, סעיף 50(ג)(6), סעיף 65 שם יש איזו התאמה שצריך לעשות.
בועז טופורובסקי: לגבי כל השאר, דיברנו, מחקנו, שינינו ומחכים להתאמה הכללית.
בועז טופורובסקי: זה מאושר.
בועז טופורובסקי: נמשיך לפרק י"א.
<שרה קנדלר: פרק י"א: רישום עסקאות והוראות 79.
<שרה קנדלר: רישום עסקאות בהוראות בשל כל עסקה שביצע לקוח בזירה תערוך החברה רישום הכולל פרטים אלה: פרטי הזיהוי של הלקוח שעבורו בוצעה העסקה.
<שרה קנדלר: מועד ביצוע העסקה.
<שרה קנדלר: תאריך ושעה שבו נתן הלקוח את ההוראה.
<שרה קנדלר: הציטוט שנתנה החברה ללקוח לקנייה ולמכירה במועד שבו נתן הלקוח את ההוראה.
<שרה קנדלר: סוג העסקה ובכלל זה: עסקה חדשה, גלגול, עסקה שאינה ביוזמת הלקוח.
<שרה קנדלר: קנייה או מכירה.
<שרה קנדלר: שם המכשיר הפיננסי, מחירו וכמותו.
<שרה קנדלר: העלות הכוללת של העסקה.
<שרה קנדלר: חויב הלקוח בעמלה או בחיוב אחר בשל ביצוע העסקה – סכום העמלה או החיוב לפי העניין.
<שרה קנדלר: כל פרט אחר, המהותי לעסקה שבוצעה.
<שרה קנדלר: חל שינוי בעסקה או בפרטיה מהוראה שנתן הלקוח בדבר ביצוע העסקה, יפורטו שינוי והסיבה לו.
<שרה קנדלר: הייתה העסקה עסקה שאינה ביוזמת הלקוח, יפורטו הסיבות לביצוע העסקה כאמור.
<טל אבן-זהב: כאן יש לנו כמה הערות.
<טל אבן-זהב: קודם כל, בסעיף קטן (1) לגבי פרטי זיהוי, היינו רוצים שיהיה פרטי זיהוי של הלקוח או מיופה כוח.
<טל אבן-זהב: לפעמים הפעולות נעשות באמצעות מיופה כוח.
<גיא דביר: או גם וגם.
<גיא דביר: בכל מקרה חלות עליכם על פי חוק.
<שרה קנדלר: זאת הלבנת הון.
<גיא דביר: זה נמצא בחוק.
<גיא דביר: מן הסתם תהיינה חובות של זיהוי לקוח.
<טל אבן-זהב: אתם לא רוצים להתייחס כאן למיופה הכוח?
<שרה קנדלר: אפשר להוסיף "ומיופה הכוח".
<טל אבן-זהב: בסעיף קטן (4), מה שרלוונטי, אם אנחנו מבינים למה התכוונתם כאן, זה לא המועד שבו נתן הלקוח את ההוראה אלא בזמן ביצוע העסקה.
<גיא דביר: גם וגם.
<טל אבן-זהב: מה זה גם וגם?
<גיא דביר: יש את מועד ביצוע העסקה בפרט 2.
<טל אבן-זהב: אני מדברת על (4).
<גיא דביר: זה הציטוט שהיא נתנה במועד.
<טל אבן-זהב: מועד ביצוע העסקה זה המועד בו בוצעה העסקה.
<טל אבן-זהב: ב-(4) מדובר על משהו אחר.
<טל אבן-זהב: הציטוט שנתנה החברה ללקוח לקניה ולמכירה במועד שבו נתן הלקוח את ההוראה.
<גיא דביר: יכול להיות שהוא נתן את ההוראה קודם.
<טל אבן-זהב: לביצוע העסקה.
<טל זהר: אבל אין על זה תיעוד.
<טל זהר: הוא נתן הוראה לפני שבוע במחיר שהוא מאוד רחוק ממחיר השוק ועכשיו הגיע הזמן של השוק וההוראה התבצעה.
<טל זהר: מה הקשר בין ההוראה לבין העסקה?
<גיא דביר: זה חשוב לדעת.
<גיא דביר: אנחנו גם נרצה לבקר את הדברים האלה.
<גיא דביר: הנתונים האלה הם נתונים שהם חשובים.
בועז טופורובסקי: יש בזה הגיון.
בועז טופורובסקי: ברגע שהוא נתן את ההוראה, מה היה הציטוט.
<גדי ירום: הלקוח, ברגע שהוא נתן את ההוראה, הוא מקבל הודעה על כך שהוא נתן הוראה שכאשר השוק יגיע לשער מסוים, תיכנס ההוראה לתוקף.
<גדי ירום: המערכות היום לא יודעות בזמן שניתנת הוראה לעקוב תיק אחרי תיק אחרי מה היה השער בזמן שניתנה ההוראה.
בועז טופורובסקי: כל יתר ההוראות המערכות יודעות?
<גדי ירום: הלקוח כן יקבל הודעה שהוא נתן הוראה שכאשר מגיע השוק למחיר מסוים, תיכנס העסקה לפועל.
<גדי ירום: הוא ידע מה ההוראה שלו, הוא ידע מתי הוא נתן את ההוראה.
בועז טופורובסקי: אם הרשות רוצה לדעת בזמן מתן ההוראה מה היה הציטוט עליו הוא הסתמך?
בועז טופורובסקי: זה לגיטימי.
<אורן אלדד: נראה לי ששני הצדדים מדברים על שני דברים שונים.
<אורן אלדד: הרשות מדברת למעשה על עסקה וקוראת לזה הוראה ואצלנו להוראה יש ביטוי אחר.
<אורן אלדד: לקוח יכול להיכנס למערכת, לתת הוראה שבמחיר איקס יירכשו עבורו.
בועז טופורובסקי: אז הרשות רוצה לדעת, ברגע שהוא נתן את ההוראה, מה היה הציטוט עליו הוא הסתמך.
בועז טופורובסקי: נגיד הוא אומר שהוא רוצה שכאשר הדולר יהיה 3.75 יקנו ועכשיו הדולר, לפי הציטוט שהוא קיבל, הוא 3.70.
<אורן אלדד: אבל אין רלוונטיות.
בועז טופורובסקי: יש רלוונטיות.
<גיא דביר: אני מסכים לחלוטין עם דברי היושב ראש.
<גיא דביר: התכלית כאן היא לדעת מה הלקוח ראה בזמן שהוא נתן את ההוראה ואיזו הוראה היא הוראה שבוצעה לא באופן מיידי.
<גיא דביר: יכולים להיות כל מיני דברים כמו שהלקוח נתן כרגע הוראה והעסקה בוצעה זמן לאחר מכן.
<גיא דביר: אותנו מעניין לדעת מה הציטוט שידע הלקוח עת הוא נתן את ההוראה.
בועז טופורובסקי: בזמן קבלת ההחלטה.
<אורן אלדד: אבל אתה מדבר על עסקה.
<אורן אלדד: הכוונה היא שאם לקוח רוצה לרכוש עכשיו דולר, הוא רואה מחיר ולוחץ, עברו עשר שניות והוא קיבל מחיר אחר.
<גיא דביר: חשוב לדעת מה המחיר שקיבל הלקוח בזמן שהוא נתן את ההוראה.
<אורן אלדד: בהוראות הפנימיות, זה בדרך כלל לא רלוונטי.
<אורן אלדד: זאת הוראה עתידית לטווחים יותר ארוכים.
<גיא דביר: זה גם משפיע על ההחלטה שלו.
בועז טופורובסקי: למה זה כל כך נורא לתת את זה?
<טל אבן-זהב: כי אין את זה.
<טל אבן-זהב: זה פיתוח מערכות מיוחדות כדי לשמור את הדברים האלה.
<טל אבן-זהב: פשוט אין את זה.
<יהושע אברמוביץ: זה יעלה לנו יותר כסף.
<טל זהר: הציטוט יכול להשתנות כמה פעמים.
<יהושע אברמוביץ: זה דבר שלא מבוקש באף מקום בעולם.
<יהושע אברמוביץ: כדי לפתח את זה, צריך לפנות לספקי תוכנות בחוץ לארץ, לעשות פיתוח מיוחד, הם מבינים שאם יש רגולציה אפשר לדרוש הרבה כסף והנה חגיגה.
בועז טופורובסקי: אני נוטה להיות עם הגישה שלכם אבל הם טוענים שזה יעלה הרבה מאוד כסף.
בועז טופורובסקי: השאלה עד כמה זה קריטי.
<גיא דביר: נבדוק.
<יצחק שורקי: יש מה שנקרא חותמת זמן של מתן הוראה, חותמת זמן של הציטוט וחותמת זמן של העסקה.
<יצחק שורקי: כשיש עסקה, מן הזמן יש מפגש ולכן מה מעניין אותי הציטוט?
<יצחק שורקי: אם אני קונה במאה וברור שמכרו לי, הציטוט פחות רלוונטי לי.
<יצחק שורקי: בסופו של דבר אנחנו נצטרך להתמודד עם אכיפה, יבואו לקוחות ויאמרו שהם ראו כך, נתנו הוראה וקיבלו כך.
<יצחק שורקי: אנחנו רוצים לדעת מה ההוראה כאשר הוא נתן את ההוראה הזאת.
<יצחק שורקי: מה הוצג בפניו.
<יצחק שורקי: איזה מצג עמד בפני הלקוח.
<יהושע אברמוביץ: אנחנו נראה לך ברגע שבוצעה ההוראה מה היו השערים.
<יהושע אברמוביץ: אם יבוא לקוח ויאמר ששלוש שעות לפני כן או שלושה שבועות לפני כן כבר היה שער כזה, אנחנו נראה לך את השער, היה והלקוח יתלונן.
<יהושע אברמוביץ: עם זה אין לנו בעיה, אבל לתת על כל הוראה עתידית שהוא נותן, לתת עכשיו את תמונת המצב של השער, זה פשוט לא קיים במערכות.
<יהושע אברמוביץ: זה פיתוח שעכשיו יחייב אותנו בהרבה מאוד כסף.
<יהושע אברמוביץ: הם שמעו שיש רגולציה בישראל, הם כבר משפשפים את הידיים.
<יהושע אברמוביץ: חגיגה.
<יצחק שורקי: אני לא בטוח.
<טל זהר: לא תהיה לנו בעיה להראות מה היה הציטוט.
<טל זהר: פשוט לייחס לכל הוראה, לא.
בועז טופורובסקי: גיא, בהנחה שאין להם בעיה להראות מה היה הציטוט במידה ותשאלו, מה קורה?
<גיא דביר: אני רוצה להבחין כאן בין הוראות עתידיות לבין הוראות שבוצעו ולא בוצעו באופן מיידי.
<גיא דביר: הזירות מדברות כאן על הוראות מסוג לימיט.
<גיא דביר: בעניין הזה אנחנו צריכים לחשוב האם באמת אנחנו יכולים להסתפק בפחות אבל לגבי כל יתר ההוראות, ברור לנו שחשוב לקבל את המצג שקיבלה החברה במועד ההוראה.
<גיא דביר: אנחנו צריכים לחשוב.
<גיא דביר: נתייעץ בעניין הזה.
בועז טופורובסקי: אתם תחזרו ל-79(4).
בועז טופורובסקי: טל, אני מזמין אותך לשכנע אותם עד הישיבה הבאה בה נחליט.
<טל זהר: יש לנו את (8) ו-(9).
<טל זהר: נראה לנו שיש שם בלבול כי בכל 12 הסעיפים החשובים האלה לא כתוב האם העסקה הרוויחה או הפסידה ולדעתנו זאת הייתה הכוונה ב-(8).
<טל זהר: ב-(9) כתוב מה העמלות שהלקוח שילם.
<טל זהר: נראה לנו שיש כאן בלבול כי היום גם ב-(8) וגם ב-(9) שואלים על העמלות אלא שב-(8) זאת אמירה כללית.
בועז טופורובסקי: מה זה עלול כוללת?
<גיא דביר: העלות הכוללת של העסקה זה לא העמלות אלא המחיר של העסקה.
<גיא דביר: זאת אומרת, מכרתי בסכום מסוים.
<טל זהר: אתה מתכוון מה שער ביצוע העסקה.
<גיא דביר: הכוונה היא למחיר הכולל של העסקה, כמה בסך הכול הייתה העסקה.
<גיא דביר: מה היה הערך של העסקה.
<טל זהר: אתה מתכוון שער הביצוע וכמות הביצוע?
<גיא דביר: שער הביצוע.
בועז טופורובסקי: שער וכמות ביצוע העסקה?
<גיא דביר: בסדר.
<גיא דביר: מקובל עלינו.
<טל אבן-זהב: סעיף קטן (9) זה העמלות.
<טל זהר: יש לנו שאלה לגבי העמלות.
<טל זהר: בזמן פתיחת העסקה, במיוחד כאשר מדברים על תנאי שוק שכל הזמן משתנים, המרווח הולך וגדל וקטן כל הזמן.
<טל זהר: אני חוזר להגדרות.
<טל זהר: אתם כללתם בתוך ההגדרות של העמלה גם מרווח ויש בעיה בזמן פתיחת העסקה לדעת מה יהיה המרווח בסגירה של העסקה כי הרי אי אפשר לדעת וזה תלוי בנסיבות שיש בשוק.
<גיא דביר: זאת שאלה יישומית.
<טל זהר: הסגירה גם נעשית תוך כדי הוראה של לקוח.
<טל זהר: זה תהליך מאוד דומה לפתיחת עסקה.
<גיא דביר: צריכה להיות פרקטיקה ברורה.
<גיא דביר: לצורך העניין צריך להיות תחשיב.
<גיא דביר: באמת בשלב פתיחת העסקה אתה לא יודע מה תהיה הסגירה ואתה יכול לציין את היחס בין הפתיחה לבין הסגירה.
<גיא דביר: כלומר, לצורך העניין, לצורך הרישום כאן, הרישום מתייחס למרווח עד לשער האמצע בפתיחה ובסגירה יהיה משער האמצע לשם.
<טל זהר: זה נשמע מאוד הגיוני אבל שוב אנחנו חוזרים לזה שאין פיתוח כזה.
<טל זהר: זה לא קיים.
<טל זהר: המושג הזה של שער אמצע בחישוב, אתה בעצם מוסיף עוד ציטוט שהוא סינתטי.
<גיא דביר: חייב להכניס עמלות.
<גיא דביר: זה חלק מהדרישות שלנו.
<גיא דביר: יש לכם משהו שעושה את זה?
<גיא דביר: יש לכם רישום כזה?
<טל זהר: בסוף העסקה, כן.
<גיא דביר: הדרישה שלנו היא שזה יהיה במרווחים.
<גיא דביר: אם אין לכם, לצורך העניין תצטרכו לעשות כאן איזושהי תוספת.
<טל זהר: בסוף העסקה?
<גיא דביר: בסוף העסקה.
<טל זהר: זאת עסקת הפרשים שנגמרת בסגירתה.
<גיא דביר: הרישום הרי מתבצע גם בזמן הפתיחה.
<גיא דביר: כל אחת מהן היא עסקה.
<גיא דביר: כל פתיחה של עסקה וסגירה של עסקה היא פעולה.
<גיא דביר: כל פעולה כזאת נרשמת.
<גיא דביר: לכן בזמן הפתיחה, אנחנו לא יודעים מה יהיה המרווח בעת הסגירה, אז תציין את המרווח עד האמצע.
<טל זהר: מה שאתה יודע בפתיחה, אתה יודע בפתיחה.
<טל זהר: מה שאתה לא יודע בפתיחה, בסגירה.
<טל אבן-זהב: זה הכול בסדר אלא שזה לא כתוב כאן.
בועז טופורובסקי: זה בסדר?
בועז טופורובסקי: אתם רוצים לשנות ניסוח?
<טל אבן-זהב: כאן מדובר על רישום עסקאות ועסקה מבחינת
<טל אבן-זהב: כם היא גם בפתיחה וגם בסגירה.
<טל אבן-זהב: יש נתונים שיש אתם גם בפתיחה וגם בסגירה ויש נתונים שיש אותם רק בסגירה.
<גיא דביר: ההתייחסות של טל זהר היא לנושא של מרווחים, אם אני מבין נכון.
<גיא דביר: לגבי מרווחים הוא ציין שהוא יודע מה המרווח בזמן הסגירה, הוא יודע מה המרווח בזמן הפתיחה אבל בזמן הפתיחה הוא לא יודע מה המרווח בזמן הסגירה.
<גיא דביר: לכן התשובה שלנו היא שמבחינה מעשית מה שאפשר לעשות זה פשוט לקחת את המרווח בכל אחד מהם ולפרק.
<גיא דביר: הרי המרווח הוא של עסקה שנפתחה ונסגרה והוא מורכב מהפער בין פתיחה לבין סגירה.
<גיא דביר: בשלב הפתיחה הוא ייתן לנו את המרווח עד שער האמצע ובזמן הסגירה ייתן לנו את המרווח עד שער האמצע.
<טל זהר: אני מבין את ההיגיון שלך.
<טל זהר: אנחנו שוב חוזרים לעניין הפיתוח הטכנולוגי.
<טל זהר: כאן זה פיתוח טכנולוגי מורכב כי בעצם על כל עסקה זה לא רק תיעוד של מספרים אלא צריך על כל עסקה לעשות חישוב מתמטי ולפעמים יש אלפים כאלה בדקה, דבר שדורש לא רק פיתוח אלא גם כוח חישובי.
<טל זהר: זה יכול ליצור גם חוסר יציבות של מערכות, ברגע שמוסיפים עוד תהליך חישובי על כל ביצוע של כל עסקה.
<טל זהר: זה יכול ליצור עיכובים.
<טל זהר: לכן, אם אפשר להסכים שזה יהיה בסגירה, אני מעדיף.
<קריאה: זה בסגירה, כל עוד הסגירה מקושרת לפתיחה.
<טל זהר: מקושרת לפתיחה, כן.
<גיא דביר: זאת שאלה יישומית שאני לא חושב שחייבים להכריע כאן.
<גיא דביר: לא השתכנעתי האם דווקא שלב הסגירה יוצר להם פחות נטל מבחינה תפעולית.
בועז טופורובסקי: הם ממילא הולכים לדבר אתך על סעיף (4) ולכן אין לי בעיה שידברו אתך גם על סעיף זה, סעיף (9).
בועז טופורובסקי: אם זה משהו שאתם חושבים שזה חשוב, הם יתמודדו עם הפיתוח, אבל אם לא חייבים להכביד עליהם עוד עלויות, אז לא.
<יהושע אברמוביץ: אגב, לא בהכרח הפיתוח בידינו.
<יהושע אברמוביץ: זאת אומרת, הוא לא בידינו.
<יהושע אברמוביץ: יש מונופול בעולם ולך שכנע את המונופול עכשיו שהוא הולך לתת לזה סדרי עדיפויות ופיתוח בהיקפים סבירים.
<יהושע אברמוביץ: הוא יכול עכשיו לבוא ולומר שייקח לו שנה וחצי-שנתיים.
בועז טופורובסקי: לכן הבקשה הייתה שהיכן שאפשר למנוע עלויות מיותרות, נמנע עלויות מיותרות.
בועז טופורובסקי: אנחנו נקבל תשובה על כך.
<טל זהר: נוסף לעלויות, מה ששוקי העלה זה מאוד נכון.
<טל זהר: זה עלול לעכב את היכולת שלנו ליישם את התנאים של הרגולציה כמו שהם.
<טל זהר: במידה שיהיו הרבה דברים שידרשו פיתוח, אנחנו נבקש – היום אנחנו מבקשים חצי שנה להיכנס – יותר זמן כי אנחנו פשוט לא נצליח להגיע לדבר כזה.
<טל זהר: חשוב לזכור שאלה מערכות זמן אמת .
בועז טופורובסקי: לכן תדברו אתם.
בועז טופורובסקי: הם אנשים הגיוניים.
<שרה קנדלר: 80.
<שרה קנדלר: רישום הוראה על עסקה מיידית שלא בוצעה באופן מיידי הורה לקוח על ביצוע עסקה מיידית והעסקה לא יצאה אל הפועל באופן מיידי, תערך החברה רישום הכולל פרטים אלה: פרטי הזיהוי של הלקוח נותן ההוראה.
<שרה קנדלר: מועד מתן ההוראה.
<שרה קנדלר: פרטים (3) עד (7) לתקנה 114 כאשר במקום "עסקה" יקראו "הוראה".
<שרה קנדלר: הסיבה לאי ביצוע ההוראה.
<שרה קנדלר: 81.
<שרה קנדלר: רישום הוראה על עסקה עתידית הורה לקוח על ביצוע עסקה עתידית, תערוך החברה רישום הכולל פרטים אלה: פרטים (1) עד (3) לתקנה 115.
<שרה קנדלר: התנאים שבהתקיימם מבקש הלקוח שתתבצע העסקה.
<שרה קנדלר: חויב הלקוח בעמלה בשל מתן ההוראה – סכום העמלה.
<שרה קנדלר: 82.
<שרה קנדלר: דרך ביצוע הרישום הרישום לפי תקנות 114 עד 116 ייעשה בכתב, בדרך ממוחשבת או ברך אחרת, ובלבד שייעשה מיד לאחר מתן ההוראה או ביצוע העסקה לפי העניין, בדרך הניתנת לשמירה ולאחזור.
<שרה קנדלר: הרישום יכלול את מועד ביצוע הרישום.
בועז טופורובסקי: אין הערות.
בועז טופורובסקי: למעט סעיפים 79(4) ו-(9) אנחנו מאשרים את פרק י"א.
בועז טופורובסקי: בישיבה הבאה נסיים את כל התקנות שנשארו.
בועז טופורובסקי: עוד כמה עמודים?
<שרה קנדלר: כ-25.
<טל זהר: בישיבה הבאה יעלה הנושא של דרישות ההון, אם נחליט שאנחנו מטפלים בזה בשלב של הישיבה.
<שלומית ארליך: עדיין לא הגענו לכל המחלוקות שנותרו פתוחות.
בועז טופורובסקי: אני באופן עקרוני תכננתי לסיים את הכול בישיבה הבאה אבל אני רואה שזה הולך להיות בעייתי.
בועז טופורובסקי: אני רוצה גם לסיים את ההקראה וגם להכריע בסוגיות אבל אני רואה שיש לנו לא מעט סוגיות בהן אנחנו צריכים להכריע ומהיכרותי אתכם, אני בטוח שיהיו לכם הרבה מאוד דברים ואף אחד לא יחזור על דברים שנאמרו.
בועז טופורובסקי: יהיו לכם הרבה מאוד דברים להעיר ויכול להיות שגם כאן תהיה חוסר הסכמה בין הוועדה לבין הרשות בחלק מהנושאים.
בועז טופורובסקי: בוודאות בישיבה הבאה אנחנו נסיים את ההקראה.
בועז טופורובסקי: אני רוצה שלפחות נתחיל לדבר על הנושאים שהשארנו לסוף.
בועז טופורובסקי: אם נצליח בישיבה הבאה להתקדם מהר, נתקדם מהר, ואם לא, נעשה ישיבה מהירה אחר כך.
בועז טופורובסקי: אני מבקשת משלומית, שרה וגיא.
בועז טופורובסקי: אני חייב להגיד שאתם עושים עבודה מדהימה, אתם עושים הרבה מאוד שימועים אבל יש הרבה מאוד עבודה לעשות.
בועז טופורובסקי: אני אשמח אם תעשו זאת יעיל כך שנוכל לקיים את הישיבה כמה שיותר מהר ולא ניכנס לחגים ולפגרות כי זה יעכב את הנושא.
בועז טופורובסקי: אני מקווה שבישיבה הבאה אנחנו כבר נתחיל לסכם.
בועז טופורובסקי: תודה רבה לכולם.
ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכספים, ברוכים הבאים כל האורחים, כל אחד לפי כבודו ומעלתו, את חלקכם אני מכיר טוב, חלקכם אני מניח שנכיר במהלך הישיבה.
ניסן סלומינסקי: אני מבקש מהאוצר, מי נמצא כאן מהאוצר?
ניסן סלומינסקי: עדי, את מהאוצר, כי עד אתמול בעשר בלילה דיברנו עם אלון.
<עדי חכמון: נכון, אבל אלון חולה.
ניסן סלומינסקי: או, אה.
<קריאה: זה מה שהשיחה עד עשר בלילה עשתה לו.
ניסן סלומינסקי: או עשתה או שאחרי שהוא שמע את הדברים אז יכול להיות שהוא החליט שעדיף לא לבוא.
ניסן סלומינסקי: עדי, תתחילי להסביר לנו מה הן התקנות, ואנחנו אחר כך נראה איך כל אותם אלה שלא נמצאים בתקנות משתלבים פנימה.
ראובן ריבלין: אנחנו צריכים לאשר את התקנות האלה היום?
ניסן סלומינסקי: מה זה "צריך"?
ראובן ריבלין: אנחנו צריכים לאשר את התקנות?
ניסן סלומינסקי: אנחנו צריכים לאשר או לא לאשר.
ראובן ריבלין: ברור, זה בא לאישורנו.
ניסן סלומינסקי: או, זה יותר טוב, כן, זה בא לאישורנו.
ראובן ריבלין: אנחנו מתבקשים לאשר.
ניסן סלומינסקי: כן, עדי, בבקשה.
<עדי חכמון: רק אסביר איך התגלגלו העניינים.
<עדי חכמון: בשנת - - -
<קריאה: אה, אם היו כבר אומרים את זה - - -
ניסן סלומינסקי: רק רגע, סליחה, רבותי, רק שניכנס למסגרת.
ניסן סלומינסקי: מה שאנחנו נוהגים בוועדה הזו, זה שמי שמדבר כולנו שומעים אותו בכבוד, וגם אם יש לי באותו רגע המון מה לומר או להתפרץ אני לא עושה את זה, חוץ מהיושב-ראש.
ניסן סלומינסקי: אני רושם את הדברים ואחר כך אנשים יקבלו את זכות הדיבור, ואותו דבר כשהם ידברו, כולנו נשמע אותם בכבוד, וכך אנחנו משתדלים להתקדם וזה יותר טוב.
<עדי חכמון: באפריל 2012 הייתה החלטה של ועדת הכספים לתת הטבות לנכים בתעריפי המים.
<עדי חכמון: הוועדה החליטה על מספר קבוצות שיקבלו את ההטבה, ובעצם משרד האוצר העמיד את התקציב לכך, ורשות המים הוציאה חוזר שאושר במועצת רשות המים לתת את ההטבות לאותן הקבוצות.
<עדי חכמון: מאז נעשה תיקון חקיקה שבעצם אומר שאותן תקנות שהיו במסגרת חוזר של מועצת רשות המים יובאו על-ידי שר האוצר, ששר האוצר יקבע תקנות ויקבע מי הן האוכלוסיות שזכאיות להטבה, ובחוק נקבע שסך ההטבה לא יעלה על 1.5% מסך התשלומים שמשולמים על-ידי צרכני המים.
ניסן סלומינסקי: עד כמה?
ניסן סלומינסקי: 1.2%?
<עדי חכמון: 1.5%, זה בעצם בדיוק אותו - - -
ניסן סלומינסקי: מסך מה?
<עדי חכמון: מסך התשלומים שמשלומים על-ידי הצרכים שצורכים מים לצריכה ביתית, זה מה שאומר החוק, וזה בעצם בדיוק אותו המנגנון שיש בחברת החשמל.
<עדי חכמון: זה אותו מנגנון שלפיו ניתנות הנחות בתעריפי החשמל.
<עדי חכמון: כשבדקנו את המספרים ראינו שניתן להגדיל את האוכלוסייה, והייתה החלטה יחד עם שר האוצר ויו"ר ועדת הכלכלה בזמנו שההטבות יינתנו גם לקשישים שמקבלים הבטחת הכנסה, זה בעצם מעבר לאנשים שמקבלים עד היום את ההטבה במסגרת החוזר של רשות המים - תינתן הטבה גם לקשישים שמקבלים הבטחת הכנסה, וזה מה שמובא לאישורכם עכשיו.
<עדי חכמון: מובאת לאישורכם - - -
ניסן סלומינסקי: אבל אני רק רוצה להבין את המשוואה.
ניסן סלומינסקי: מצד אחד אנחנו עושים פרסום גדול לחסוך במים.
<עדי חכמון: נכון.
ניסן סלומינסקי: במילים פשוטות, אם אני חוסך במים הכוונה שנכה לא יקבל הטבה?
איציק שמולי: בוודאי.
ניסן סלומינסקי: כי אז יהיה פחות כסף, איזו מן התליה זאת?
<עדי חכמון: זאת ההתליה של החוק, מטרת החוק היא בעצם להבטיח שההטבות יינתנו במידה מסוימת כאחוז מהתשלומים ולא נעבור על זה שכל הצרכנים מקבלים הטבות, ולכן זאת הייתה ההתליה.
<עדי חכמון: ההתליה הזאת היא ההתליה שיש בחוק החשמל, נראה לי, או - - -
חנא סוייד: בכמה כסף מדובר?
ניסן סלומינסקי: זה תלוי באיזו שנה.
חנא סוייד: לא חשוב, בערך.
חנא סוייד: בשנה הנוכחית.
איציק שמולי: 40 מיליון.
<עדי חכמון: כיום מדובר בכ-70 מיליון שקלים, זה גם תיקון שעשינו במסגרת חוק ההסדרים האחרון, הגדלנו קצת את האוכלוסייה, וכיום מדובר ב-70 מיליון שקלים.
<עדי חכמון: אנחנו מציעים לתת הטבות - - -
ניסן סלומינסקי: רק רגע, שאבין, שלא נחשוב שיש כאן איזו צדיקות.
ניסן סלומינסקי: הגדלנו את האוכלוסייה, הכוונה שהורדנו את סך הכול של – אם הכניסו עוד קבוצה, הכוונה שאחרים קיבלו פחות.
ניסן סלומינסקי: אתה מבין, זו המשמעות, זה לא "הגדלנו".
ראובן ריבלין: ודאי, הגבייה גם גברה.
<עדי חכמון: אז זה לא המצב, אני רוצה להסביר.
ניסן סלומינסקי: זה לא המצב?
<עדי חכמון: היום בהתאם לחוק ניתן לתת הטבות בשווי של כ-70 מיליון שקלים.
<עדי חכמון: הלכנו, בדקנו וניסינו – רק אסביר מה ההטבה, ההטבה בעצם אומרת, היום בתעריפי המים יש תעריף נמוך ותעריף גבוה, 3.5 קוב ראשונים שהצרכן צורך ניתנים לו בתעריף נמוך, כל צריכה שמעבר ל-3.5 קוב הראשונים היא בתעריף גבוה.
<עדי חכמון: באו בזמנו לוועדת הכספים ופנו ואמרו שישנן אוכלוסיות מיוחדות שצורכות מעבר, שצריכות לצרוך יותר מצריכה בסיסית, ומבקשים שהן יוכלו לצרוך בכמות גדולה יותר את אותה צריכה שניתנת בתעריף הנמוך.
<עדי חכמון: אז בעצם ההטבה אומרת: כל מי שנמצא בסל ההטבות יוכל לקבל תעריף מופחת גם בעבור 3.5 קוב מעבר ל-3.5 קוב הראשונים, משמע שהוא יכול לצרוך שבעה קוב בתעריף הנמוך.
<עדי חכמון: אם צרכן רגיל צורך 3.5 קוב בתעריף הנמוך, צרכן שנמצא בקבוצת ההטבות יכול לצרוך שבעה קוב בתעריף הנמוך.
<עדי חכמון: אנחנו יודעים שהצריכה הממוצעת היא באזור ה-4.5 קוב.
<עדי חכמון: אנחנו גם רואים באמת שאותם אנשים צורכים יותר, אבל מה שראינו עד היום שניצול ההטבה הוא של כ-2.5 קוב.
<עדי חכמון: מאחר שלא כולם פתאום עוברים לצרוך שבעה קוב מאחר שהם – לכן, בדקנו וראינו כמה קוב בפועל צורכים, והתאמנו את האוכלוסיות כך שנוכל להגדיל כמה שאפשר את האוכלוסייה, ועדיין לתת את אותה הטבה לכולם, זה מה שנעשה כאן וזאת האוכלוסייה שנוספה.
<עדי חכמון: בעצם ניסינו לא ללכת על – לא הייתי ברורה.
איציק שמולי: היית ברורה.
חמד עמאר: היית ברורה מאוד.
חמד עמאר: מי נותן לכם את הרשימות?