GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דודו לביא: כשאנחנו מדברים בתחום של קרנות נאמנות, אנחנו מדברים על שירות של ניהול כספי אחרים, שירות שגם היום פתוח כפועל יוצא של תיקון 13 לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות להצעה של שירותי ניהול תיקים לציבור בישראל.
<דודו לביא: הציבור בישראל צורך כאן שירות של ניהול תיק.
<דודו לביא: הוא לא מפקיד את כספיו ולכן גם לא הבאנו את ה-ILM.
גילה גמליאל: אל תעבור נושא.
<דודו לביא: זה בדיוק אותה מטריה.
גילה גמליאל: לפני שתעבור, אני רוצה שתחדד את הנקודה עליה אתה מדבר כרגע.
<דודו לביא: נקודת המוצא שלנו שאנחנו רוצים לראות בסופו של יום את מנהלי הקרנות הזרים האלה בישראל על מנת שיאפשרו למשקיע לגוון את תיק המוצרים שלו.
<דודו לביא: מודל של החלת הדין הישראלי הר כגיגית על מנהל השקעות זר, לא יביא לכך שהמנהל יגיע והראיה הכי טובה שבספר החוקים היום יש סעיף 129א שמאפשר לכל גורם מחוץ לארץ להגיע לישראל ולקבל את הדין הישראלי.
<בועז נגר: אפילו לקבל פטורים.
<דודו לביא: השוק הישראלי – ויש לנו המון כבוד לשוק הישראלי – הוא עדיין שוק שמבחינת הממדים שלו, מבחינת ההיקפים שלו, מבחינת היקף הנכסים שמנוהל בו, רק כדי לסבר את האוזן, רף הכניסה למנהל קרן זר שיוכל להגיע לישראל הוא עשרים מיליארד דולר.
גילה גמליאל: ברשותך, סליחה.
גילה גמליאל: אני זאת שצריכה להבין ואתה כרגע עובר מדבר לדבר.
גילה גמליאל: אני מבקשת ממך לדבר בצורה סדורה ולהסביר את הדברים בצורה יותר מפורטת על בסיס השאלות אותן אני רציתי להבין.
גילה גמליאל: לטענתך כבר היום בחוק יש את הסעיף שמאפשר להם להיכנס לשוק גם אם זה לא קורה.
גילה גמליאל: אני שמעתי אותך.
גילה גמליאל: שמעתי אותם קודם והם טוענים שהם רק עשרה אחוזים וגופים חיצוניים הם תשעים אחוזים.
גילה גמליאל: איך זה בהלימה לדברים?
<דודו לביא: לא הבנתי את ההשוואה.
גילה גמליאל: יכול להיות שאני מדברת על שני דברים שונים אבל פשוט איבדתי אתכם לגמרי, וגם זאת היום אפשרות.
גילה גמליאל: אני שואלת שאלה.
גילה גמליאל: הגורמים של איגוד תעודות הסל טענו לפני רגע שאתם מהווים רק עשרה אחוזים מהשוק.
גילה גמליאל: אני מדברת מול המוסדיים.
<בועז נגר: העלינו חשש.
גילה גמליאל: אי רוצה לראות שאני מבינה נכון ובדרך כלל אני מבינה נכון.
גילה גמליאל: אתם טוענים שאתם בעצם אל מול המוסדיים בסך הכול מהווים עשרה אחוזים אל מול הגורמים הזרים.
גילה גמליאל: אתם טוענים שקיים סעיף בחוק שלא מאפשר את הכניסה של הזרים בצורה חלקה לשוק המקומי.
גילה גמליאל: מהות החוק לפתוח את השוק לתחרות.
גילה גמליאל: ראשית, תסבירו לי איך זה בא ביחד.
<דודו לביא: קודם כל נבין את המהות של הצעת החוק.
גילה גמליאל: אני מבקשת לענות לשאלה שלי.
<דודו לביא: תני לי ממש שלושים שניות להתייחס למהות.
<דודו לביא: היום אין אמברגו.
<דודו לביא: אם משקיע ישראלי מבקש להשקיע בקרן נאמנות זרה או ב-ETF בחוץ לארץ, הוא יכול לעשות את זה.
<דודו לביא: עניינה של הצעת החוק הוא באפשרות שיש למציע מחוץ לארץ לבוא ולהציע את מרכולתו למשקיע הישראלי.
<דודו לביא: כמו שאומרים בבדיחה, ירצו – יאכלו, לא ירצו – לא יאכלו.
<דודו לביא: לצורך כך גם עומד לרשותם מערך ייעוץ ההשקעות בבנקים שאמור לבחון באופן מקצועי ולהגיע בסופו של דבר למסקנה האם ללקוח עדיף לקנות את המוצר הישראלי או שעדיף לו לקנות את החלופה מחוץ לארץ.
<דודו לביא: כאשר יועץ השקעות בוחן את השאלה האם עדיף להשקיע במוצר ישראלי או במוצר בחוץ לארץ, כשאנחנו מדברים על שירות של ניהול השקעות, יש שני פרמטרים עיקריים לאורם בוחנים את הכדאיות.
<דודו לביא: האחד, כמה זה עולה לי, והשני, כמה זה יניב לי.
<דודו לביא: המוסדיים נמצאים בעצם בכובע של אותו יועץ השקעות וכאשר הם מגלים ביחס להשקעות בחוץ לארץ העדפה ברורה לאלטרנטיבה הישראלית, כנראה שהם הגיעו למסקנה שראשית זה יותר זול להם, ושנית, זה יותר טוב להם.
<דודו לביא: רשות לניירות ערך שמה לנגד עיניה את השמירה על עניינו של ציבור המשקיעים בשוק בישראל.
יצחק כהן: אמרת שהמוסדיים מעדיפים את הזרים.
<דודו לביא: לא.
<בועז נגר: הוא אמר שהם מעדיפים את הישראלים.
<דודו לביא: ביחס לטענת תעשיית תעודות הסל, יש העדפה ברורה, לפחות בכל מה שקשור לסגמנט של תעודות הסל שמתמחות בחוץ לארץ או ה-ETF שמתמחים בחוץ לארץ, יש העדפה למוצרים מחוץ לארץ.
<דודו לביא: אמרתי שההעדפה הזאת יכולה להיות מוסברת בכך שאו שהמוצרים האלה יותר זולים, או שמניבים תשואות יותר גבוהות, או שכל התשובות נכונות.
גילה גמליאל: אתה אומר לי או, או ו-או כשיש לך מדדים לדעת.
יצחק כהן: הוא אומר או שזה יותר זול או שהסיבה היא למקסם תשואות או שכל התשובות נכונות.
<דודו לביא: טענת הכסת"ח, אם היא הייתה נכונה, היא הייתה גם גורמת לכך שהגופים המוסדיים היו מדירים את רגליהם מתחום תעודות הסל ובועז, תן לנו את הנתון של איזה חלק מההשקעות של הגופים המוסדיים בתעודות הסל הישראליות מהווה מסך ההשקעות של הציבור הישראלי בתעודות הסל הישראליות.
<בועז נגר: קודם כל, החלק הוא בערך שבעה אחוזים.
<דודו לביא: שאלתי איזה אחוז מסך ההשקעות של הציבור בישראל בתעודות הסל בישראל מושקע על ידי גופים מוסדיים.
<בועז נגר: אני עונה.
<בועז נגר: במדדים הישראלים הם מחזיקים תשעים אחוזים ישירות בנכסים ועשרה אחוזים דרך תעודות סל.
<בועז נגר: במדדים הזרים הם מחזיקים תשעים אחוזים דרך מנהלי קרנות ועשרה אחוזים דרך מנהלי תעודות סל.
<בועז נגר: זה ממש לא בגל מחיר.
<בועז נגר: הלקוח לא ירוויח שקל מהרפורמה הזאת.
<דודו לביא: אתה לא עונה לשאלה ששאלתי.
<דודו לביא: אני שאלתי שאלה מאוד פשוטה.
<דודו לביא: אתה דיברת על כך שברכיב של תעודות הסל שמושקעות בחוץ לארץ, שמתמחות במעקב אחרי מדדים זרים, חלקם של המוסדיים הוא קטן מאוד.
<דודו לביא: השאלה שאני מבקש שתענה עליה היא מה חלקם של הגופים המוסדיים מסך ההשקעות של תעודות הסל שעוקבות אחרי מדדים בישראל.
<דודו לביא: חמישים אחוזים?
<בועז נגר: ממש לא.
<בועז נגר: שלושים אחוזים.
<בועז נגר: 35 אחוזים.
<דודו לביא: אני מכיר את הנתון של שלושים אחוזים מהכול, אז אם הם אחוז זניח במרכיב בחוץ לארץ, הם חייבים להיות יותר משלושים אחוזים.
<בועז נגר: זה לא משנה.
<דודו לביא: זה מאוד משנה כי הגופים המוסדיים משקיעים למעלה משלושים אחוזים מתעודות הסל בישראל.
<דודו לביא: זאת אומרת שיש כאן הבעת אמון מוחצת וחד משמעית.
יצחק כהן: גילה רוצה שתסביר לה איך אתה פוטר תחרות שכבר קיימת.
גילה גמליאל: אם תשעים גם כך הם לא בארץ, מה המהות של הפתיחה לתחרות?
<דודו לביא: יש כאן שתי אוכלוסיות.
<דודו לביא: יש את אוכלוסיית הגופים המוסדיים שהם גופים מתמחים.
<דודו לביא: אני נולן אותם כאינדיקציה, כדי לשקף לכם.
<דודו לביא: ההנחה היא שהגוף המוסדי ישקיע במה שכדאי לעמיתים שלו.
<דודו לביא: הם לא צריכים את תיקון 15.
<שרון אופיר שטרית: יש הבדל גדול בין מה שקיים היום וזה חוסר חשיפה של הציבור הרחב - לא באמצעות מוצרים של פנסיה וגמל שכן משקיעים במוצרים הזרים – שמגיע למערך הייעוץ בבנקים ולא יכול להיחשף בכלל למוצרים מחוץ לארץ.
<שרון אופיר שטרית: כי כרגע אנחנו אוסרים עליהם.
<שרון אופיר שטרית: כל הצעת התיקון הזאת באה ואומרת שאנחנו נאפשר ליועץ בבנק מגוון יותר רחב של מוצרים שאנחנו שמים להם פרמטרים איכותיים.
גילה גמליאל: עד כאן כולנו מסכימים.
גילה גמליאל: אני מבינה שבעצם כל השולחן מסכים.
גילה גמליאל: איפה הבעיות עכשיו?
<שרון אופיר שטרית: כשאנחנו מכניסים תחרות חדשה, מביאים מוצרים חדשים שיועץ ההשקעות בבנק יצטרך לבחון אותם על בסיס של פרמטרים אובייקטיביים כמו שדודו ציין שהם תשואה ודמי ניהול.
<שרון אופיר שטרית: אנחנו מכניסים תחרות למקומות בהם לא הייתה היום תחרות בציבור ה-רייטל, ציבור הצרכנים שאתם כאן כדי לתת להם משהו חדש ולהביא להם בשורה חדשה.
גילה גמליאל: עד כאן, מובן.
גילה גמליאל: השאלה הנשאלת היא מדוע איגוד תעודות הסל יחד עם איגוד לשכות המסחר מרגישים שבעצם בתהליך שאתם מבצעים אתם סוגרים בפניהם את הדלת ולא פותחים תחרות שוויונית.
גילה גמליאל: גם את זה את יכולה להסביר?
<שרון אופיר שטרית: כן, אני יכולה לנסות להסביר.
<שרון אופיר שטרית: ההסבר הוא רציונל של תחרות.
<שרון אופיר שטרית: אם אתה מכניס לענף שהיום הוא ענף שנמצא די בבלעדיות בתחום של מוצרים מדדיים בשוק של מוצרי חוץ לארץ, אתה לא באת והכנסת מוצר חדש שמתחרה.
<שרון אופיר שטרית: כאשר נכנסת תחרות, יכולים לקרות אחד משני דברים וגם את זה לא צריך לפסול.
גילה גמליאל: תסבירי לי מדוע הם טוענים שהם בעד התחרות.
<שרון אופיר שטרית: את זה אני חושבת שהם צריכים להסביר.
גילה גמליאל: מה חוסר השוויוניות?
גילה גמליאל: אני מנסה להבין ממך מה את הבנת.
<שרון אופיר שטרית: בהיבט הזה לא הבנתי את הטענה כי אני הבנתי שמה שהם מוכנים להכניס עד עכשיו זה את כל קרנות הנאמנות שהן לא מדדיות, זאת אומרת, לא ETF.
<שרון אופיר שטרית: יש הרבה קרנות נאמנות זרות, הם מברכים על התיקון בהיבט של קרנות הנאמנות הרגילות, האקטיביות, שיתחרו עם קרנות הנאמנות הרגילות, אבל הם לא מברכים על כניסתם של מוצרים, מוצרים מדדיים שזאת נישה מאוד לגיטימית שחייבים להנגיש אותה לציבור בישראל גם, כדי לקבל תחרות, כי זה לא בריא לטענתם לשוק תעודות הסל.
<שרון אופיר שטרית: אם זה בריא לצרכן הישראלי, מערך הייעוץ, הצרכן הישראלי יצטרך לשפוט בעצמו.
<שרון אופיר שטרית: לכן יש לנו מערכי ייעוץ טובים מאוד בבנקים שיכולים לעשות את השיקול הזה עבור הצרכן הישראלי, ואם אנחנו בעצם לא נקדם את התהליך הזה, אנחנו נמנע מהציבור את אפשרויות הבחירה ונשאיר אותו בשוק, כמו שאמר מר נגר, של ארבעה שחקנים שהתחרות, כמו שאתם יכולים להבין, היא תחרות מצומצמת.
גילה גמליאל: את נותנת פתיחה שווה מבחינת הקבוצה הישראלית אל מול הקבוצה הזרה או שיש קדימות שאת נותנת לאחד מהם?
<שרון אופיר שטרית: כפי שציין דודו, בעולם בו תעודות הסל היום בכלל לא נמצאות במשטר של פיקוח, מי שאולי עשוי להרגיש מקופח זה ה-ETF הזרים שנמצאים במשטר אחר.
<בועז נגר: באמת.
יצחק כהן: סליחה, אתה משתלט על הדיון.
<שרון אופיר שטרית: אנחנו מדברים על מוצרים שאפשר אולי לומר עליהם הרבה דברים אבל הם מפוקחים על ידי רשות ניירות ערך האמריקאית או לחילופין רשויות ניירות ערך מובילות באירופה, יש עליהן רגולציה משל עצמן, אני מניחה שחלק מהרגולציה שלהן – שוק תעודות הסל מאוד לא ישמח לאמץ בעצמו אם אני אביא אומר לו לאמץ את אותם דינים.
<שרון אופיר שטרית: אנחנו באים ובוחנים פרמטרים איכותיים וכמותיים.
<שרון אופיר שטרית: הגבלנו את רף הכניסה בצורה מאוד חמורה ורק גופים רציניים ביותר יוכלו להיכנס לכאן.
<שרון אופיר שטרית: לא סתם יושבים כאן Black Rock, שרודרס, UBS ודויטשה בנק שבאים ומחכים לפתוח כאן סניפים בישראל ולהעסיק כאן אנשים משלהם.
<שרון אופיר שטרית: הם לא מתכוונים לנהל את ההשקעות שלהם רק מחוץ לארץ.
<שרון אופיר שטרית: הולך להיות כאן ביזנס חדש והשאלה המונחת לפתח חברי הוועדה הנכבדים היא כיצד מתקדמים.
גילה גמליאל: למה אתם לא פותחים כאן בנקים?
<קריאה: כי הם יצטרכו להיות מפוקחים בישראל.
<בועז שוורץ: כמה מעמיתינו הם בנקים בישראל וחלקנו אחרים במעמד כזה או אחר.
<בועז שוורץ: אני מניח שמתי שהוא גם בנקים יבואו בחשבון.
יצחק כהן: נגר, אתה יכול להגיב בקצרה.
<בועז נגר: קודם כל, הכותרת כרגע בעיתון היא ש-Black Rock פותחת משרד להפיץ תעודות סל.
יצחק כהן: עזוב את זה.
יצחק כהן: תהיה ענייני.
<בועז נגר: לגופו של עניין.
<בועז נגר: אני לא אכנס כאן לכל הרזולוציות המקצועיות.
<בועז נגר: אני רק אומר ששני דברים עושים כאן.
<בועז נגר: מחליפים יד ימין ביד שמאל.
<בועז נגר: כלומר, לוקחים יצרנים מקומיים בלי לתת הטבת מחיר, ואני עומד על זה.
<בועז נגר: הלקוח לא יקבל מחיר טוב יותר.
<בועז נגר: על כל מחיר שהוא נותן, אני מסוגל לתת מחיר.
<בועז נגר: מעבירים מיד ימין לקוחות זרים, מעבירים פעילות.
<בועז נגר: הדבר השני שאני רוצה להגיד הוא שתעודות סל האלה, לפי הצעת הרשות, במקום להביא אותן לבורסה לארץ, הם מציעים ללקוחות לקנות בבורסה בחוץ לארץ.
<בועז נגר: כתוצאה מכך הבורסה תאבד 170 מיליון שקלים מחזור מסחר כל יום.
יצחק כהן: היא תתגבר.
<בועז נגר: אם הם היו אומרים להם לבוא להירשם למסחר בבורסה בארץ, במקום לאבד 170 מיליון, היינו מביאים מחזורי מסחר של 350 מיליון.
<בועז נגר: אני לא מבין למה גם את זה הם לא שקלו וגם זה לא נעשה באף מדינה.
<בועז נגר: מדינה דורשת רישום כפול.
<בועז נגר: זה עוד דבר שצריך להביא בחשבון, את הפגיעה במסחר בבורסה.
גילה גמליאל: את הנקודה האחרונה מישהו יכול לחדד?
<בועז נגר: היום תעודות הסל על מדדים בחוץ לארץ שנסחרים בבורסה מייצרים 170 מיליון שקלים.
<בועז נגר: מעבר לזה, הגופים המוסדיים קונים תעודות סל שלהם בחוץ לארץ בהיקפים של שישים מיליארד שקלים.
<בועז נגר: אם הרשות הייתה אומרת שהיא נותנת לי את כל הפטורים אבל היא מבקשת רק דבר אחד קטן, היא נותנת לי פטור אוטומטי לעשות רישום כפול בבורסה, מה היה קורה?
<בועז נגר: המחזור בבורסה לא היה נפגע.
<בועז נגר: אותם 170 מיליון שקלים, נגיד לא היו קונים אותי אלא אותו, אני אצא החוצה, כבר גורשתי מהעיר וזה בסדר ואני מחפש ארץ אחרת, הוא יקבל אבל מעבר לזה גם המוסדיים שהיום קונים בבורסות בחוץ לארץ בשישים מיליארד שקלים, יקנו את זה בבורסה בארץ.
<בועז נגר: ביקשנו מהם שהדבר הכי טריביאלי הוא בו נתחרה תפוחים מול תפוחים.
<בועז נגר: כמו שאני נמצא בבורסה, שייתנו להם את כל הפטורים ויש כאן רשימה של פטורים.
<בועז נגר: את כל הפטורים האלה שייתנו להם אבל שירשום רישום כפול בבורסה.
<בועז נגר: אז תרוויח פעמיים, גם את הלקוחות שלנו שהשתלטו עליהם וגם את השישים מיליארד שקלים של המוסדיים, במקום שזה יצא לבורסה בחוץ לארץ.
<בועז נגר: הרי ממילא הם קונים אותם, כך שהם יקנו אותם כאן.
יצחק כהן: התייחסות קצרה.
<דודו לביא: אחד היתרונות שיש לתעודות הסל הישראליות על פני האלטרנטיבה מחוץ לארץ היא בדיוק העובדה שאפשר לקנות אותן בבורסה בישראל בעמלות מוזלות במטבע ישראלי, בלי לשלם עמלות המרה וכן הלאה.
<דודו לביא: אני מוכרח להגיד שהטענה היא טענה קצת מוזרה כי מצד אחד באה תעשיית תעודות הסל וטוענת שיבואו ה-ETF מחוץ לארץ וירמסו אותם ויגרמו להם להיעלם מהעולם.
<דודו לביא: מצד שני באופן מפליא הם מוכנים באופן וולנטרי לוותר על היתרון היחסי היחיד שלהם שהוא הרישום למסחר בבורסה הישראלית, ואומרים שיבואו וירשמו את הנכסים בבורסה בישראל.
<דודו לביא: אם המודל יותנה ברישום למסחר של ה-ETF בארץ, חבל על הזמן, נישאר עם ה-29א כי בסופו של דבר אפשר לטעון באותה מידה שיבואו ויחילו על עצמם את הדין הישראלי ויוכלו להציע את המוצרים שלהם לציבור.
<דודו לביא: הגופים האלה, היתרון העיקרי של המוצר הזה, ה-ETF בחוץ לארץ, הוא בסחירות העצומה שלו ובתמחור שמביא לטעות עקיבה מאוד נמוכה ובעלויות הנמוכות שלנו.
<דודו לביא: להערכתנו אם אנחנו נתנה את הכניסה של ה-ETF לחוץ לארץ ברישום למסחר בבורסה בישראל, הדבר הזה יפגע בצורה מאוד מהותית בהצלחה של המהלך כי אנחנו לא בטוחים שהגופים הגדולים יבואו וירשמו את עצמם למסחר בארץ.
<דודו לביא: מאחר שהמהלך הזה הוא מהלך שמכוון כן לייצר חשיפה אפקטיבית של הציבור למוצרים האלה, אנחנו לא רוצים לתקוע מקלות בגלגלים.
<דודו לביא: יחד עם זאת, ככל שהגופים הזרים יבקשו לבצע רישום כפול של המוצרים שלהם ולהירשם למסחר בבורסה בישראל, אנחנו יותר מאשר נקבל אותם בזרועות פתוחות.
<דודו לביא: אנחנו שומרים את זה כאופציה אבל אנחנו לא חושבים שצריך לקבוע את זה כתנאי.
יצחק כהן: יש לכם מידע על דמי הניהול בארץ ובחוץ לארץ?
<דודו לביא: קודם בועז התייחס לדמי הניהול הנמוכים שחלים בתעודות הסל ביחס לגופים המוסדיים, ואני מצטט מפיו: אנחנו מתמחרים את המוצרים שלנו יותר נמוך מהמוצרים בחוץ לארץ ובכל זאת הם משקיעים בחוץ לארץ.
<דודו לביא: מה שבועז לא סיפר לכם זה איך הם מתמחרים בדיוק את אותם מוצרים למשקיעי ריטייל בישראל.
<דודו לביא: דמי הניהול של תעודות הסל שמתמחות בהשקעות במדדים בחוץ לארץ הם גבוהים משמעותית מדמי הניהול שנגבים ביחס ל-ETF בחוץ לארץ.
<דודו לביא: מה שהתעשייה עושה היום זה תמחור דיפרנציאלי.
<דודו לביא: הגופים המוסדיים שהם הגופים היותר מתוחכמים, שהם יודעים שיש להם את האלטרנטיבה של ההשקעה בחוץ לארץ, מקבלים את המוצר במחירים מאוד נמוכים.
<דודו לביא: המשקיעים הישראלים שלא מכירים את המוצר בחוץ לארץ, מקבלים את המוצר הזה במחיר הרבה יותר גבוה.
<דודו לביא: מה הבעיה.
<דודו לביא: המשקיע הישראלי לא יודע היום שיש לו אלטרנטיבה בחוץ לארץ.
<דודו לביא: המהלך הזה עושה רק דבר אחד פשוט, הוא בא ואומר תאפשרו למשקיע הישראלי לדעת שיש לו אלטרנטיבה בחוץ לארץ.
<דודו לביא: זה כל תיקון 15.
<דודו לביא: תיקון 15 לא עושה העדפות, הוא לא מייצר מוצרים חדשים, הוא בסך הכול מאפשר ליצרנים מחוץ לארץ לבוא לישראל וליידע את הציבור בישראל שיש לו אלטרנטיבה.
<דודו לביא: אם האלטרנטיבה היא טובה, מצבו של הציבור ישתפר והציבור ישקיע, כן, גם על חשבון התעשייה המקומית, אבל אם התעשייה המקומית תהיה תחרותית ותציע לציבור בישראל את אותם תנאים שהם מציעים לגופים המוסדיים בישראל, סביר להניח שהציבור בישראל לא ישקיע בחוץ לארץ.
<דודו לביא: אם הציבור בישראל יהיה חשוף לתעודות הסל בתמחור שמציעים לגופים מוסדיים בישראל, תעודות הסל בישראל יהיו יותר זולות ויותר אטרקטיביות גם ביחס ל-ETF בחוץ לארץ.
<בועז נגר: יש לי את המספרים שאדוני ביקש ואני אתן לך אותם.
<בועז נגר: דויטש בנק פרסם מחקר והוא אומר מה דמי הניהול הממוצעים.
<בועז נגר: אלה לא מספרים שלי.
<בועז נגר: באירופה הממוצע הוא 0,37.
<בועז נגר: בארצות הברית הממוצע הוא 0,29.
<בועז נגר: בישראל הממוצע הכולל הוא 0,3.
יצחק כהן: מה היחס בין המוסדיים ל-ריטייל?
<דודו לביא: מה הממוצע בחוץ לארץ?
<דודו לביא: מה הממוצע של תעודות הסל שמתמחות בחוץ לארץ?
<דודו לביא: אנחנו מדברים כרגע על תעודות הסל שמתמחות בחוץ לארץ.
יצחק כהן: את הקטע הזה סיימנו היום.
יצחק כהן: נמשיך הלאה.
<בועז נגר: הישראלי יעלה והחוץ לארץ ירד.
יצחק כהן: איגוד הבנקים הזרים בישראל.
יצחק כהן: מי רוצה לייצג?
<בועז שוורץ: אני יושב ראש איגוד הבנקים הזרים.
<בועז שוורץ: אנחנו מברכים על היוזמה ואנחנו מקבלים את ההמלצות מכללא למרות שיש לנו הערות כאלה ואחרות.
<בועז שוורץ: אני חושב שבסך הכול ההצעה היא טובה ונותנת אפשרות לכל משק בית בישראל להשקיע במוצרי השקעה מגוונים בחוץ לארץ ולא שומרת את היתרון הזה רק למעטים שעושים את זה כרגע דרך חשבונות בנק זרים ואחרים.
<בועז שוורץ: אני חושב שבסך הכול זה מקדם את התחרות.
<בועז שוורץ: אני חושב שכמו שגם עמיתי אמרו, יש יתרון מאוד מאוד ברור לגודל הן בתעודות הסל והן בניהול התיקים.
<בועז שוורץ: אני חושב שמספר אנשי ההשקעות שמטפלים בניהול בכל אחד מהגופים הזרים הוא גדול לאין שיעור מהגופים המקומיים ואני חושב שהיתרון היחסי ברור של המנהלים הישראלים הוא בניהול בישראל וכך טוב.
<בועז שוורץ: השוק יתחלק בין מנהלים ישראלים שיתמחו בישראל לבין מנהלים זרים.
<בועז שוורץ: אנחנו מאוד בעד ההצעה הזאת.
יצחק כהן: איגוד הבנקים בישראל, משה, אתה רוצה לומר משהו?
<משה פרל: לא.
<משה פרל: אמרתי את דבריי קודם.
יצחק כהן: קודם רק הערת ועכשיו אולי תגיד משהו.
<משה פרל: גם אנחנו חושבים שאם על המדף הישראלי יהיה מגוון יותר גדול של מוצרים, אין ספק שהמרוויח היחידי כאן יהיה הצרכן, גם מבחינת הרפרטואר של המוצרים שהוא יוכל לבחור וגם לדעתנו תהיה השפעה מהותית על דמי הניהול כי התחרות בין היצרנים השונים, בין המנהלים השונים, תגדל.
<משה פרל: ראינו את זה גם בשווקים אחרים וזה מה שיקרה כאן.
<משה פרל: לכן אנחנו בהחלט נשמח אם הכנסת תקדם את זה.
יצחק כהן: ניתן את רשות הדיבור לאורחים.
<סטיבן פישר: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום לעברית) אני מייצג את Black Rock.
<סטיבן פישר: שמעתם היום הרבה על Black Rock שהיא חברה עולמית עם הרבה מוצרים.
<סטיבן פישר: יש לנו מרכזי השקעה ביותר מעשרים ערים כמו ניו-יורק, טוקיו, הונג קונג וזה נותן לנו גישה לרוב מרכזי שוק ההון בעולם.
<סטיבן פישר: יש לנו רואי חשבונות ביותר משבעים ערים וביותר משלושים מדינות בעולם, אנשים שיש להם מומחיות עולמית לכל סוגי הלקוחות בעולם.
<סטיבן פישר: כפי ששמעתם היום אנחנו שמחים להודיע על מחויבות יותר גדולה שלנו לישראל.
<סטיבן פישר: בכוונתנו לפתוח כאן סניף מקומי באביב הקרוב.
<סטיבן פישר: זה רק מדגיש את המחויבות הגדולה שלנו לשוק בישראל ולמשקיע הישראלי.
<סטיבן פישר: ביחס להצעת החוק, תיקון 15, אנחנו חושבים שיש אינטרס ציבורי לתמוך בתיקון הזה.
<סטיבן פישר: אנחנו חושבים שזה ייתן למשקיעים גם ב-ריטייל את האפשרות לגוון את תיק ההשקעות שלהם בכל מיני מוצרים חדשים, כולל אקוויטי.
<סטיבן פישר: אנחנו מאמינים שזה יביא תחרות לשוק שתביא לעוד חדשנות בשוק בכלל תוך שקיפות מלאה, הגנה על המשקיע והבקרה הראויה.
<סטיבן פישר: העקרונות האלה תואמים את כל העקרונות שלנו ואנחנו מאוד מעריכים את ההזדמנות הזאת לבטא את התמיכה שלנו בתיקון המוצע.
<סטיבן פישר: תודה.
<תיירי קלארק: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום לעברית) אני אחראי על מרכז ומזרח אירופה בחברת השקעות שרודרס.
<תיירי קלארק: אנחנו אחד ממנהלי ההשקעות הפעילים הגדולים ביותר באירופה.
<תיירי קלארק: אנחנו נמצאים בתעשיית ההשקעות כבר יותר ממאתיים שנים ורשומים ברשימת FTC.
<תיירי קלארק: יש לנו רשת עולמית מאוד גדולה עם 37 משרדים ב-27 מדינות.
<תיירי קלארק: פלטפורמת ההשקעות שלנו שנסחרת ביותר משלושים מדינות, יושבת בלוקסמבורג ומצייתת לרגולציה האירופית, USCITS.
<תיירי קלארק: מאז 2006 יש לנו פעילות בישראל, השקעות בישראל ואנחנו עוקבים אחרי התיקון מהיום בו יזמו אותו.
<תיירי קלארק: גם אנחנו תומכים ברוח החוק שמדבר על קידום התחרות ופתיחת השוק.
<תיירי קלארק: אנחנו בטוחים שפתיחת השוק תיתן למשקיע הישראלי מבחר יותר גדול ויותר הזדמנויות ובסופו של דבר תיתן לאזרחי ישראל גישה למוצרי השקעות כמו לעמיתיהם באירופה, ואסיה.
<תיירי קלארק: כמובן שחשוב להיות קרוב לשוק ואין לי ספק שלמנהלי השקעות ישראלים יש הכרות מעמיקה עם השוק המקומי, באותו אופן למנהלי השקעות גלובליים יש התמחות בשווקים העולמיים השונים שיכולים להציג אותם לישראלים.
<תיירי קלארק: אנחנו מאמינים שתחרות תעודד חדשנות מבחינה טכנולוגית וגם שיתוף בניסיון.
<תיירי קלארק: בסופו של דבר מדובר בהצעת ערך יותר טובה למשקיעים הישראלים.
<תיירי קלארק: למרות שכאמור אנחנו תומכים ברוח התיקון, יש לנו כמה הסתייגויות או חששות לגבי חלקים ספציפיים של התיקון.
<תיירי קלארק: מדובר בכמה סעיפים שהם לא זהים לחקיקה או לרגולציה הבינלאומית, במיוחד בקשר לעלות הרישום בישראל.
<תיירי קלארק: הנוסח הנוכחי של התיקון יהפוך את ישראל לאחת המדינות היקרות בעולם להירשם בה.
<תיירי קלארק: לכן אנחנו חושבים שכדאי לבחון מחדש מרכיבים מסוימים בנוסח הנוכחי כדי לנתב את התחרות הזאת.
<תיירי קלארק: ברור לנו שהרשות לניירות ערך רוצה להגן על הצרכן הישראלי ולאפשר לו מסחר פתוח.
<תיירי קלארק: אנחנו בטוחים שאפשר להשיג את המטרה הזאת אם נסתמך על ניסיון שנרכש בהרבה מדינות אחרות.
<תיירי קלארק: אנחנו ממשיכים לפעול בישראל ושואפים להרחיב את הפעילות שלנו בישראל ומקווים שהתיקון הזה יעבור.
יצחק כהן: אתם פותחים כאן סניף?
<תיירי קלארק: זה תלוי בתהליך שעובר התיקון.
<תיירי קלארק: מאחר ויש לנו כל כך הרבה משרדים בעולם, 37, זאת בהחלט אופציה.
יצחק כהן: בועז, רצית להעיר משהו?
יצחק כהן: בקצרה.
<בועז נגר: אני רוצה לומר דבר אחד.
<בועז נגר: בכל מה שקשור לתעודות סל – אני לא מדבר על קרנות הנאמנות – הלקוח לא ירוויח כסף.
<בועז נגר: אנחנו מרגישים בבית שלנו שהרשות והכנסת שמים לנו נשק גרעיני.
יצחק כהן: כבר אמרת את זה.
יצחק כהן: הפחדת אותנו.
<בועז נגר: צריך להשקיע מאמץ איך למנוע את אותו נשק גרעיני שאתם רואים כאן סביב השולחן ולפחות לת לנו הרגשה שנותנת לנו חשק להתחרות כי אחרת לא יהיו מתחרים.
<רונן ניסים: איגוד לשכות המסחר.
<רונן ניסים: אני אציע בכל זאת לאדוני – גם הצעתי זאת בישיבה הקודמת – אולי לקחת עבודה של מרכז המחקר ולבדוק.
גילה גמליאל: אחר כך תפרסמו בעיתון שהנתונים לא נכונים
<רונן ניסים: מרכז המחקר נחשב גוף אובייקטיבי.
<רונן ניסים: יכול להיות ששווה לבדוק.
<רונן ניסים: אם באים גופים זרים וטוענים שהאגרות בישראל יקרות להם, אחרי כל העלויות שנתנו להם, שווה אולי לבדוק.
<רונן ניסים: אנחנו אומרים שגם אחרי כל ההנחות הם אומרים זאת, זה אומר דרשני.
<רונן ניסים: אני אומר שאולי שווה לבדוק איך עשו את זה, איך הכניסו במודלים אחרים בעולם ואיך במדינות אחרות בעולם הכניסו את התעשייה של הקרנות הזרות.
<רונן ניסים: שווה לבדוק את זה.
<רונן ניסים: למרכז המחקר יש את היכולת לבדוק מה ההשלכה מבחינת ההשלכות בבורסה.
גילה גמליאל: יש כאן הצעה משניהם ללמוד קצת ממה שקורה בעולם.
גילה גמליאל: אולי אתם תציגו לנו.
גילה גמליאל: אני מאמינה שמבחינה מקצועית טרם הגשתם את הצעת החוק הזאת עשיתם שיעורי בית ולכן תציגו בפנינו את שיעורי הבית שלכם.
<דודו לביא: מבלי לרדת לפרטים, אני אומר איזושהי אמירה כללית.
<דודו לביא: לפחות בכל מה שקשור להצעה של המוצרים האלה ברחבי האיחוד האירופי, המדיניות שננקטת שם היא מדיניות שנקראת סינגל פספורט.
<דודו לביא: זאת אומרת, מדיניות שמאפשרת פתיחות מלאה בין מדינות שונות ובעצם המוצרים שמוצעים לציבור באירופה, שסביר להניח שבעיקר מסיבות מיסוי הם גם יהיו המוצרים העיקריים שיוצאו לציבור בישראל - לגבי ITF אני לא בטוח אבל לגבי קרנות הנאמנות ברמת סבירות מאוד גבוהה אלה יהיו המוצרים שיגיעו לארץ – השחקנים האלה רגילים למשטר שאין בעצם חסמים בהצעה של המוצרים שלהם במדינות שונות כי חל עליהם הסדר.
<דודו לביא: במסגרת ההסדר של תיקון 15 שיעוגן במסגרת התקנות – לא במסגרת החוק – אנחנו באמת קובעים מספר הסדרים ייחודיים שנועדים לספק לציבור הישראלי הגנה מעבר להגנה שנגזרת מההגנות מהן נהנים הניצעים מחוץ לארץ, בעיקר מן הטעם שאנחנו סבורים שלצד ההנגשה של הציבור בישראל לאותם מוצרים בחוץ לארץ צריך לפצות גם על חסמי שפה וחסמי נגישות.
גילה גמליאל: אנחנו קצרים בזמן ואני לא רוצה שנפסיד את מה שרצינו לבקש.
גילה גמליאל: ברשות היושב ראש, אני מציעה שהרשות לניירות ערך פשוט תציג לנו את המחקר הבינלאומי שהם עשו, במקום לפנות למרכז המחקר.
יצחק כהן: בנוסף.
גילה גמליאל: בנוסף.
<שרון אופיר שטרית: אנחנו עשינו עבודת חריש רצינית.
גילה גמליאל: אם רוצים לקדם את הצעת החוק, תעבירו לנו את המחקר הקיים.
<שרון אופיר שטרית: אין לנו מחקר.
<שרון אופיר שטרית: יש כאן הסדר ייחודי.
<שרון אופיר שטרית: מר קלארק טוען שהוא יקר אבל אני חושבת שצריך להסביר לזרים קצת יותר מה המתווה הזה אומר.
<שרון אופיר שטרית: חלק מהדברים הם באמת לא הבינו עד תום.
<שרון אופיר שטרית: המתווה שלנו אומר דבר אחד: אנחנו הגענו למסקנה ששני רגולטורים בעולם או שני סוגי חקיקות בעולם מתאימות לציבור הישראלי, האינווסטמנט קומפני בארצות הברית, הדירקטיבה האירופאית שאותה הכרנו.
גילה גמליאל: את בדרך כל עונה לי לשאלות.
גילה גמליאל: אני אומרת, כדי לחסוך את הזמן כרגע, אנחנו רוצים לקבל לשולחננו את העבודה שעשיתם בזמן שהגעתם למסקנה שאתם רוצים שגם אנחנו נגיע אליה.
<רונן ניסים: לגבי המתווה שהציע מר דודו זקן לגבי גילוי עמלות המרת מט"ח.
<דודו זקן: גובים עמלת המרה כמו שגובים מגברת כהן בחדר כשהיא קונה ספר.
<רונן ניסים: עד כמה שאני מבין זה מחייב תיקון חקיקה או תקנות והשאלה אם זה יהיה במסגרת התיקון הזה.
יצחק כהן: אני מברך את הרשות לניירות ערך, את המפקח על הבנקים ואת כל הנוכחים.
יצחק כהן: פתיחת תחרות תמיד הועילה.
יצחק כהן: אף אחד לא ניזוק מתחרות ומי שמרוויח ממנה, זה האזרח.
יצחק כהן: אני רוצה להודות לכולם.
יצחק כהן: בישיבה הבאה אנחנו נתחיל בהקראת סעיפי החוק.
יצחק כהן: הישיבה נעולה.
ניסן סלומינסקי: הנושא הראשון על סדר-היום: צו הפיקוח על היהלומים, יבואם ויצואם (תיקון), התשע"ד-2013.
ניסן סלומינסקי: משרד הכלכלה, בבקשה.
<שמואל מרדכי: בוקר טוב.
<שמואל מרדכי: לפי צו היהלומים, אנחנו גובים היטל מכל יהלום מלוטש שמגיע לארץ, היטל של 1.35 פרומיל.
<שמואל מרדכי: ההיטל שונה לפני שנתיים וחצי בפעם האחרונה.
<שמואל מרדכי: אנחנו מבקשים על דעת כל ראשי הענף ועל דעת מכון היהלומים ועל דעת המשרד שלנו, להוריד את ההיטל מ-1.35 ל-1 פרומיל.
<שמואל מרדכי: המכון יצטרך להסתגל ולהסתפק בפחות כסף כדי לשרת את לקוחותיו.
<שמואל מרדכי: כולם מסכימים לדבר הזה.
<שמואל מרדכי: אנחנו מבקשים את אישור ועדת הכספים.
ניסן סלומינסקי: שתי שאלות.
ניסן סלומינסקי: אל"ף, כשמורידים, משהו חשוד בעיניי.
ניסן סלומינסקי: אם המדינה באה להוריד, משהו קצת חשוד בעיניי.
ניסן סלומינסקי: הרי זה כמעט לא מצוי במחוזותינו, שמורידים.
ניסן סלומינסקי: ודבר שני, מה ההיקף הכספי כתוצאה מההורדה?
<שמואל מרדכי: כל הכסף שנגבה, הולך למכון היהלומים.
<שמואל מרדכי: מדינת ישראל לא נהנית מהכסף הזה.