GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן סלומינסקי: שבו עם האוצר ותחזרו אלינו בעוד שבוע-שבוע וחצי.
<ניסים יהושע: עוד משפט.
<ניסים יהושע: אני מבין את שמעון כי הוא באמת צודק באמירה שלו לגבי ההבנה של העניין.
שלי יחימוביץ': זה כבר מתחיל לגבול בחוצפה.
<ניסים יהושע: הנושא של ההטבה, של ההכרה בהוצאות היא לכל התאגידים במשק.
<ניסים יהושע: לא משנה אם אתה שותפות או חברה.
<ניסים יהושע: זה לא משנה.
<ניסים יהושע: התקנות של היום באו להסדיר מצב של אנשים פרטיים שמחזיקים בשותפות.
<ניסים יהושע: קח את שמן, שמן היא חברה והיא לא צריכה את התקנות האלה, הוצאות החיפוש שלה הן מוגדרות לה, יש לה הוצאות מוכרות.
ניסן סלומינסקי: בוא אני אעשה אתך דבר לא יפה.
ניסן סלומינסקי: שמעתי את הדברים וקלטתי.
ניסן סלומינסקי: במקום זה אני אתן עכשיו לאדם הקטן זכות דיבור ובוא נשמע אותו.
ניסן סלומינסקי: האיש הקטן מוכן לדבר?
ניסן סלומינסקי: איפה הוא?
ניסן סלומינסקי: נמצא כאן רק הנציג של דלק.
<ניסים יהושע: כל הזמן שולחים מכתבים.
ניסן סלומינסקי: הם לא כאן.
ניסן סלומינסקי: אתה מדבר על האיש הקטן אבל הוא לא נמצא כאן.
ניסן סלומינסקי: אולי זה כואב לו, אבל מי שנלחם כאן אלה דווקא הענקים.
ניסן סלומינסקי: אל תבוא ותגיד לנו בשם האיש הקטן שנפגע כי אותו אני כן רוצה לפטור.
ניסן סלומינסקי: אם האיש הקטן, זה שנקרא איש קטן, הרוויח – בכבוד, שירוויח כמו כל עסק רגיל.
ניסן סלומינסקי: אם הוא הפסיד, אנחנו נותנים לו את ההטבה הזאת.
ניסן סלומינסקי: אני אומר שוב, בואו נסגור את הישיבה ותחשבו.
ניסן סלומינסקי: הבנתם את הכיוון של הוועדה.
<נורדן שלאבנה: זה לא יהיה שינוי.
ניסן סלומינסקי: יהיה לכם רעיון, תחזרו אלינו בשמחה רבה.
<צביקה נמט: אני לא רואה שיהיה שינוי.
ניסן סלומינסקי: אם לא יהיה שינוי, המצב הקיים הוא יותר גרוע.
<צביקה נמט: לא מבחינתנו.
ניסן סלומינסקי: מצד שני, זאת הדרך היחידה לעזור.
<צביקה נמט: ממש לא.
יצחק כהן: צהרים טובים.
יצחק כהן: זה דיון המשך בקשר לחוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 15).
יצחק כהן: מכיוון שפרופסור שמואל האוזר ממהר, אנחנו ניתן לו את האפשרות לפתוח ואחר כך נמשיך.
<שמואל האוזר: תודה רבה אדוני היושב ראש.
<שמואל האוזר: אני שמח שאנחנו מתכנסים כאן כדי לקדם את התיקון הזה.
<שמואל האוזר: יש לנו בתיקון הזה חשיבות גדולה מאוד בעצם העובדה שאנחנו מביאים קרנות זרות.
<שמואל האוזר: בעולם הגלובלי ישראלים משקיעים בחוץ לארץ ומשקיעים זרים משקיעים בישראל והגיע העת לעשות זאת.
<שמואל האוזר: אני חושב שכולנו מכירים בערך המוסף שיש לתחרות שנוגעת להורדת מחירים, עמלות ודמי ניהול.
<שמואל האוזר: לאחר תקופה ארוכה בה שקלנו, ישבנו עם נציגי כל הנוכחים כאן ועם כל מי שרצה להביע את דעתו, הבאנו לכאן מתווה שלפי דעתי הוא מתווה שמשקלל ככל שניתן את ההערות של כולם ואת החששות של כולם.
<שמואל האוזר: צריך גם להדגיש שלמרות שכל אחד היה רוצה לשנות קצת את המתווה, המתווה מקובל גם עלי וגם על המפקח על הבנקים ואנחנו רואים חשיבות גדולה מאוד לאשר את התיקון כי אני חושב שיש חשיבות להביא את הקרנות הזרות לכאן ואין לי ספק שזה יתרום לשוק ההון בישראל.
<שמואל האוזר: אני מודה ואני מתנצל.
יצחק כהן: בהמשך לדיון שהתקיים אצלי בחדר, אני מבקש ממך דודו לתת את המתווה החדש שלא נקרא לו פשרה.
<דודו זקן: אני אתחיל אולי באמירה הערכית שהיא שאנחנו בעד כניסת קרנות זרות והגברת התחרות בתחום הזה ואנחנו מתואמים עם הרשות לניירות ערך.
<דודו זקן: המתווה שהוצג מקובל עלינו.
<דודו זקן: יש דבר אחד שלא היה מקובל עלינו וזה הנושא של התערבות בעמלות המרה רק למי שרוכש קרנות זרות מאחר ולא מקובל בשום מקום ואם אנחנו מדברים על משקי הבית או על מי שעושה כל פעולה במט"ח או כל פעולה של המרת מט"ח, הוא לא צריך לסבסד את אותו אחד שקונה קרן זרה.
<דודו זקן: המתווה שגובש הוא מתווה לפיו היועץ לניירות ערך יחויב לגלם בייעוץ הספציפי את עמלות ההמרה כחלק מההחלטה של הייעוץ שלו.
<דודו זקן: הנושא הזה יעוגן בכללים של הרשות לניירות ערך, ולא רק שהוא יעוגן אלא הוא גם נאכף וכפי שהרשות ציינה – אני לא הייתי בדיון הקודם – הנושא של הייעוץ, בין אם הוא ייעוץ לקניית קרן זרה או בין אם הוא ייעוץ לקניית קרנות כספיות שדמי ההפצה שלהן נמוכים יותר, או בין אם הוא לייעוץ אחר – נאכף ואני יכול להגיד נאכף בקפדנות.
<דודו זקן: אני יכול להעיד עליכם ואתם תעידו על עצמכם.
<דודו זקן: הוא נאכף ואני מניח שהוא ימשיך להיאכף כך.
<דודו זקן: אני אומר עוד משפט אחד לא לגבי המתווה אלא לגבי איך שאנחנו רואים את התמונה בכללותה.
<דודו זקן: אנחנו בעד זה שעוד גופים יפיצו קרנות, קרנות זרות, קרנות ישראליות, ולא רק הבנקים צריכים ויכולים להפיץ.
<דודו זקן: ככל שיהיו יותר מפיצים, אנחנו מניחים שהתחרות בתחום ההפצה תגבר.
<דודו זקן: בשורה התחתונה, אנחנו מצטרפים לבקשת הרשות לניירות ערך לאשר את המתווהף.
יצחק כהן: דודו לביא.
<דודו לביא: בדיון הקודם עלו שתי סוגיות מרכזיות מצד נציגי התעשייה.
<דודו לביא: איגוד מנהלי הקרנות בעיקר הדגיש וחידד את הנקודה שמתייחסת לחשש שנובע מכך שתשלום עמלת המרה בידי הלקוח עשוי ליצור תמריץ במערכת הבנקאית להעדיף את המוצרים הזרים על פני המתחרים מבית.
<דודו לביא: בהקשר הזה, כפי שציין המפקח על הבנקים, גובש הסדר אליו גם התייחסתי בדיון הקודם.
<דודו לביא: מנקודת המבט שלנו יועץ השקעות במתן ייעוץ ללקוח מחויב לבחון ביחס לכל לקוח את צרכיו האובייקטיבים וחב לו חובות אמון בעצה שהוא נותן לו.
<דודו לביא: בהקשר הזה, כאשר בוחנים צרכים של לקוח, אחד הפרמטרים שהיועץ צריך לראות לנגד עיניו הוא גם העלויות שכרוכות בהשקעה בכל אחת מחלופות ההשקעה.
<דודו לביא: גם היום, גם בקרנות הנאמנות בארץ, יש קרנות נאמנות עליהן מושתת עלות נוספת, ההוספה, שהופכת את המוצר בנסיבות מסוימות ליותר יקר ביחס למוצרים אחרים והבנקים, היועצים בבנקים, נדרשים להידרש לפרמטר הזה ולשקלל אותו בתהליך קבלת ההחלטות וכמובן גם לגלם אותו במערכות תומכות ההחלטה שמשמשות אותם לצורך זה.
<דודו לביא: על כן אנחנו נקפיד על כך שביישום בפועל על ידי יועצי השקעות בבנקים בעולם שלאחר תיקון 15, מקום שבו יועץ יידרש לשאלה האם להמליץ ללקוח על קרן שמתמחה בהשקעות בחוץ לארץ שמנוהלת בידי מנהל קרן ישראלי או על קרן נאמנות שמנוהלת על ידי מנהל קרן מחוץ לארץ, הוא יצטרך לבחון ביחס לכל לקוח ולקוח את צרכיו, את אופק ההשקעה שלו, את השאלה האם כבר יש כסף בחשבון המט"ח שלו שהמשמעות שלו היא שבמקרה של עסקת רכישה של קרן הדבר לא יהיה כרוך בעלויות נוספות או שמדובר במשקיע שמקום שבו יבקש להשקיע בקרן בחוץ לארץ, הוא גם יצטרך לממן את עלות ההמרה והוא יצטרך גם להביא בחשבון ולשקלל את עלות ההמרה.
<דודו לביא: בסופו של דבר התוצאה צריכה להיות, או התוצאה המצופה - זה מסוג הדברים שאנחנו גם בוחנים היום ביחס לשאר המוצרים שנכללים במערכי הייעוץ בבנקים וכך גם נעשה ואפילו ביתר שאת בעתיד ביחס לקרנות הזרות – תבחן את סבירות ההתנהלות של מערכי הייעוץ גם בפן של התשתיות שהבנקים מעמידים לרשות היועצים וגם בהיבטים של אופן היישום וכיצד משתכלל השימוש באותן תשתיות לכדי המלצה כזאת או אחרת.
<דודו לביא: זה בהיבט של טענות איגוד מנהלי הקרנות.
<דודו לביא: אני מקווה שההסדר הזה יוכיח את עצמו גם במבחן התוצאה.
<דודו לביא: אלה דברים שבאופן יחסי קל לכמת ולעקוב כי אנחנו יודעים מה נקודת המוצא שלנו ואנחנו יכולים גם להעריך בסופו של דבר לאן אנחנו עשויים להגיע ביישום סביר.
<דודו לביא: האוכלוסייה השנייה שהעלתה טענות בפגישה הקודמת הייתה תעשיית תעודות הסל שהעלתה טענות לעניין האיום אליו הם חשופים מצד פתיחת השוק לסוג אחד של מוצרים, ה-ETF, אותן קרנות נאמנות שנסחרות בחוץ לארץ ועוקבות אחרי מדדי ניירות ערך זרים.
<דודו לביא: בהיבט הזה אני מבקש להתייחס בשני מישורים.
<דודו לביא: במישור אחד, הצעת החוק כוללת מלכתחילה הסדר שנועד למנוע ממנהלי קרנות זרים להציע לציבור מוצרים שתחום ההתמחות שלהם הוא נכסים בארץ, בין אם מדובר בהשקעות, ניירות ערך שנסחרות בישראל, ובין אם מדובר במעקב אחרי מדדי ניירות ערך בישראל ובמובן הזה המשמעות היא שבכל מה שקשור לתעודות הסל שעוקבות אחרי מדדים ישראליים, אין כאן תחרות בכלל.
<דודו לביא: ביחס לנכסי המעקב האחרים, צריך להבין שלפחות בנקודת הזמן הנוכחית אנחנו מדברים על שני מוצרים שהם שונים בתכלית.
<דודו לביא: ה-ETF הוא קרן נאמנות, הוא מוצר שהמטרה שלו היא לנסות לעקוב אחרי מדדים בחוץ לארץ אבל הוא מוצר שהוא על בסיס בסט אפורד.
<דודו לביא: המוצר הישראלי הוא מוצר התחייבותי, הוא מוצר שבמהות שלו הוא מקביל למוצר אחר שקיים בחוץ לארץ, ה-ETN, שזה מוצר שכרגע אין בכוונתנו להביא לארץ בכלל.
<דודו לביא: כך שבסופו של דבר לאחר שתיקון 15 יעבור במתכונת המוצעת, יהיו שני מוצרים שיהיו שונים זה מזה.
<דודו לביא: האחד, המוצר הישראלי שהוא מוצר מתחייב והמוצר האחר הוא המוצר הזר.
<דודו לביא: בין שני המוצרים האלה יהיו הבדלים לא רק בהיבט של האופי של המוצר אלא גם בהיבט של העלויות שכרוכות בהשקעה במוצר.
<דודו לביא: הוזכרה קודם עמלת המרת המטבע, אחד היתרונות של המוצר המקומי הוא שהייחוד שלו הוא בכך שבחלק מהמקרים הוא גם מאפשר למשקיע הישראלי לנטרל את החשיפה המטבעית וגם במקרים אחרים, מקום שבו החשיפה המטבעית קיימת, הרכישה של המוצר אינה כרוכה בתשלום של עמלות נוספות.
<דודו לביא: בהקשר הזה מה שאמרתי קודם ביחס לקרנות הנאמנות הזרות והקרנות הישראליות יפה גם בהקשר הזה.
<דודו לביא: צריך לזכור שהמטרה של המהלך היא לפתוח את השוק, לשכלל את השוק ולהרחיב את מגוון האפשרויות שעומדות לרשות המשקיע בישראל.
<דודו לביא: מקום שאנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שמערך הייעוץ מתפקד באופן הגון ובאופן מקצועי, אין לנו שום סיבה להניח שהמהלך הזה לא יפעל לטובת המשקיע כי בשורה התחתונה מהותו של המהלך הזה היא הרחבת מגוון המוצרים שזמינים לרשות המשקיע, הוא יוכל להשקיע גם במוצרים שמנוהלים על ידי בתי השקעות המובילים בעולם, מוצרים שמאופיינים לא רק בניהול מקצועי אלא גם בתמחור אטרקטיבי ביחס לחלופות שקיימות כיום בשוק.
<דודו לביא: אני מאוד מקווה שעל הרקע הזה נתנו מענה הולם ומספק לטענות שהושמעו בישיבה הקודמת.
<דודו לביא: מבחינתנו המתכונת שמוצעת כרגע היא מתכונת שאנחנו מבקשים להתקדם אתה.
יצחק כהן: יש לנו כמה אורחים מחוץ לארץ.
יצחק כהן: נשמע אותם בהמשך.
יצחק כהן: איגוד קרנות השקעות משותפות.
<אלי בבלי: בישיבה הקודמת העלינו את נושא חוסר הסימטריה בחקיקה והיתרון שניתן לגופים הזרים בתחרות שלכאורה נוצרת שעלולה גם לפגוע בלקוחות.
<אלי בבלי: הפשרה שהוצעה היום, ואני חושב שהיא נעשתה בשיתוף אתנו בתקופה האחרונה, מקובלת עלינו.
יצחק כהן: אני שמח לשמוע.
<אלי בבלי: היא לא מלאה אבל היא פשרה שמקדמת את התהליך ואנחנו חושבים שתעמיק את התחרות בצורה די שוויונית ותאפשר לנו להתחרות בצורה טובה.
יצחק כהן: משה, איגוד הבנקים.
<משה פרל: הערה.
<משה פרל: אני כמובן לא הולך להרוס את המסיבה כאן.
יצחק כהן: הפשרה לא מקובלת עליכם.
<משה פרל: לא, אני פשוט מרגיש צורך להבהיר כי יש כאן הנחת עבודה שעומדת תחת כל הדיון כאילו הבנק היה עושה איזשהו עוול ללקוח שלו.
<משה פרל: חשוב לי להבהיר שלא כך הם פני הדברים.
יצחק כהן: בדיון הקודם דנו בזה והחלטנו שאתם בסדר גמור.
<משה פרל: כל נוסח שיעשה אופטימיזציה של הייעוץ שהלקוח יקבל, הוא כמובן מקובל עלינו.
יצחק כהן: עורכי הדין של איגוד תעודות הסל.
<בועז נגר: יושב ראש האיגוד.
יצחק כהן: קיבלתי את המכתב לפני כשעה, מכתב עם 37 עמודים, ואתם ידעתם שהדיון מתקיים היום.
יצחק כהן: לא יכול להיות שאקבל שעה לפני הדיון מכתב ולהתייחס אליו.
יצחק כהן: אני מבין שבדרך כלל זה לא מתנהל כך.
יצחק כהן: אם רציתם התייחסות יותר רצינית, לא הייתם שולחים לי מכתב שעה לפני הדיון.
<בועז נגר: הכוונה לא הייתה לקבל התייחסות בדיון הזה.
יצחק כהן: אלא מה?
<בועז נגר: שנגיע לסעיפי הקראת החוק, המכתב נביא הערות לסעיפי החוק.
<בועז נגר: לא הנחנו שזה יקרה היום.
יצחק כהן: גם הדיון הזה נוגע לסעיפי החוק.
<בועז נגר: אני מניח שיהיה עוד זמן.
יצחק כהן: לא, לא יהיה עוד זמן כי אני מתכוון להעביר את התיקון הזה במהירות.
<בועז נגר: אני מניח שלא היום.
יצחק כהן: לא, לא היום.
יצחק כהן: למה שלחתם לי את זה היום?
יצחק כהן: טוב, בסדר.
<בועז נגר: אני רוצה להתייחס למה שאמר דודו.
<בועז נגר: יש בעולם שני שווקים – שוק קרנות הנאמנות הוא שוק ענק, שוק שאין בו שחקן אחד דומיננטי לא בארץ ולא בחוץ לארץ.
<בועז נגר: כמעט כל היושבים סביב השולחן הזה מדברים הרבה על השוק הזה.
<בועז נגר: זה גם שוק בן עשרות שנים.
<בועז נגר: לידו יש שוק מאוד צעיר, שוק שהוא בארץ, מעט מאוד שנים וגם בחוץ לארץ הוא מעט מאוד שנים וזה שוק שנקרא שוק ה-ETF.
<בועז נגר: זה שוק שונה לחלוטין.
<בועז נגר: זה שוק שבו שלושה שחקנים בעולם שולטים על כל השוק.
<בועז נגר: אם שחקן אחד מתוך השלושה יחליט להיכנס לכאן, זה משחק אחר לגמרי ואנחנו מזעזעים את התעשייה המקומית.
<בועז נגר: לצערי השחקן הגדול ביותר מבין השלושה נמצא כאן סביב השולחן.
<בועז נגר: רשות ניירות ערך לא מבינה שכרגע – והם אמרו לי תמיד שהם לא יגיעו, אל תדאג, הם לא יגיעו, גם על הפצצה הגרעינית האיראנית אפשר להגיד שלא יגיעו אליה – יש לנו כאן פצצה גרעינית במונחי התעשייה המקומית.
<בועז נגר: נאמר גם בדיון הקודם מה אתם מתרגשים, אלה רק חמישה אחוזים מהתעשייה, אבל אדוני, זסה חמישים אחוזים מהתעשייה.
<בועז נגר: אנחנו מדברים על השחקן שנמצא כאן סביב השולחן.
יצחק כהן: מי זה?
<בועז נגר: Black Rock.
<בועז נגר: אם הוא מחליט כרגע להשתלט, אין שוק תעודות סל בארץ.
<בועז נגר: חמישים אחוזים הלכו.
<בועז נגר: יש לו את היכולת.
<יעקב פיגנבוים: אתה מדבר על שווקי חוץ לארץ.
<בועז נגר: אני מדבר על שווקי חוץ לארץ שהם מהווים היום חמישים אחוזים מהכנסות תעשיית תעודות הסל בארץ ולא חמישה אחוזים, ואני אמרתי שהם יגיעו.
<בועז נגר: אני רוצה להגיד יותר מזה.
<בועז נגר: כל מדינה שהייתה נותנת את מה שרשות ניירות ערך נותנת כאן, Black Rock הייתה משתלטת על זה.
<בועז נגר: זאת הסיבה שהאיחוד האירופי לא נותן להם לעשות את זה כי הוא יודע ששני שחקנים יכולים פשוט למחוק את אירופה.
<בועז נגר: גם האמריקאים לא נותנים לאירופה לעשות את זה.
<בועז נגר: חברים, אלה שני שווקים שונים.
<בועז נגר: אלה שתי כלכלות שונות.
<בועז נגר: זה שוק צעיר עם שחקן ריכוזי אחד ששולט על ארבעים אחוזים מהשוק, הטופ שלושה שולטים באזור שמונים אחוזים מהשוק.
<בועז נגר: אלה שחקנים שאם הם יחליטו – וההחלטה היא שלהם - לא של אדוני, לא של רשות ניירות ערך ולא של המפקח על הבנקים לא יוכלו לעצור אותם כי זאת החלטה שלהם במטה בלונדון.
<בועז נגר: אנחנו מדברים על זעזוע מאוד מאוד חזק לתעשייה המקומית.
<בועז נגר: אם זה היה נעשה בדרך המלך, בסדר.
<בועז נגר: מהי דרך המלך?
<בועז נגר: אני אגיד לכם איך Black Rock חדרה לאירופה.
<בועז נגר: היא חדרה לאירופה בשתי שיטות.
<בועז נגר: הדבר הראשון, היא קנתה את המנהל השלישי בגודלו באירופה והשיטה השנייה שהיא עשתה, היא עשתה הקמה של קרן אירופאית.
<בועז נגר: בבקשה.
<בועז נגר: שיבואו ויקימו קרן.
<בועז נגר: כמו שבאירופה הם הקימו קרן והשתלטו על שלושים אחוזים וארבעים אחוזים באמצעות הקמת קרן פלוס רכישה, שיבואו ויעשו.
<בועז נגר: זה לא המתווה.
<בועז נגר: המתווה הזה בא ונותן להם הקלות מכאן ועד להודעה חדשה.
<בועז נגר: לפי המתווה הזה, הם לא ישלמו מס בארץ, הם לא ישלמו אגרות, הוא לוקח את כל הנכס בחוץ לארץ ומתחרה בנו.
<בועז נגר: רבותיי, אנחנו לא מבינים.
<בועז נגר: אנחנו לוקחים שוק צעיר, ומי בנה את השוק הזה?
<בועז נגר: אנחנו.
<בועז נגר: מי שילם מסים בארץ?
<בועז נגר: מי מעסיק מעל 300-400 עובדים בתעשייה הזאת?
<בועז נגר: אנחנו בנינו את השוק.
<בועז נגר: לתת היום פטורים לשחקן ענק, אנחנו הקטנים, איפה ההיגיון?
<בועז נגר: אם הייתם אומרים שבאירופה עשו את זה, בסדר, אבל בואו אני אגיד לכם יותר מזה.
<בועז נגר: אם הוא היה רוצה לרכוש, הוא היה נתקל במגבלת נתח שוק.
<בועז נגר: החוק הזה אפילו לא מגביל את נתח השוק שלו.
<בועז נגר: הוא יכול לכבוש מאה אחוזים מהשוק ואף אחד לא עוצר אותו בנתח שוק ואותי כן עוצרים בנתח שוק.
<בועז נגר: אני חושב שכל השיקולים ששמענו לגבי שוק הקרנות, הוא שוק אחר לגמרי ואי אפשר להצביע על שחקן אחד שיבוא וישתלט על השוק הזה.
<בועז נגר: זה לא קרה בחוץ לארץ וזה לא קרה מסיבה פשוטה כי בשוק הקרנות אין יתרון לגודל.
<בועז נגר: ככל שאתה מנהל יותר נכס, אתה צריך לייצר יותר תשואה וזה יותר קשה כשהנכס יותר גדול.
<בועז נגר: בשוק ה-ETF יש יתרון לגודל.
<בועז נגר: היו תשע חברות תעודות סל והמספר ירד לארבע.
<בועז נגר: ארבע מקומיות כתוצאה מרגולציה.
<בועז נגר: זה ירד מתשע לארבע.
<בועז נגר: בעולם שלושה שחקנים מפרפרים את כל השוק הזה וכל השאר מגרדים פירורים.
<בועז נגר: אם מטרת החוק אותה תחרות עליה אתם מדברים עליה היא לקחת את ארבעת הקיימים היום ולהעביר את הכסף לשני שחקנים שאחד מהם הוא השחקן הגדול בעולם והשני הוא השחקן השני בגודלו באירופה, שנמצאים כבר סביב השולחן הזה, אם זאת כל הרפורמה, אני אומר לכם בצורה פשוטה שאני מרגיש כמו אזרח סוג ב' במדינה שלי.
<בועז נגר: איך יכול להיות שאתם נותנים להם את הפטורים האלה?
<בועז נגר: איך יכול להיות שהם משלמים 12.5 אחוזים מס ואני משלם ארבעים אחוזים מס?
<בועז נגר: איך יכול להיות שאני משלם פי עשר אגרות לרשות ניירות ערך?
<בועז נגר: תנו את התשובות אבל כאן לא שמענו תשובות.
<בועז נגר: התשובה ששמענו אמרה שתעודת סל שונה מ-ETF.
<בועז נגר: עכשיו אני אומר לאדוני עוד דבר מדהים.
יצחק כהן: לשיטתך היא לא שונה?
יצחק כהן: לשיטתך תעודת סל לא שונה?
<בועז נגר: תעודת סל בצד הכלכלי דומה ל-ETF אבל אני הולך לשיטת רשות ניירות ערך שזה מוצר שונה.
<בועז נגר: דרך אגב, אם תשאל כל לקוח ואם תשאל כל מפיץ, אף אחד לא יאמר לך שבצד הכלכלי זה מוצר שונה.
<בועז נגר: בצד המשפטי יש הבדלים.
<בועז נגר: בצד הכלכלי זה מוצר תחליפי.
<בועז נגר: בוא נלך לשיטת רשות ניירות ערך שתעודת סל ו-ETF זה מוצר שונה.
<בועז נגר: אדוני, החוק היום בישראל לא מאפשר להשיק ETF ישראלי.
<בועז נגר: לא מאפשר.
<בועז נגר: כלומר, אנחנו פותחים את התחרות עוד לפני שהחוק מאפשר לשים מוצר ישראלי כזה, כאשר לשיטתו אלה שני מוצרים שונים.
<בועז נגר: רק תיקון 21 שאמור להיות נדון בעוד כמה חודשים יאפשר בפעם הראשונה להשית ETF ישראלי.
<בועז נגר: אם כן, איזו מין תחרות זאת?
<בועז נגר: כבר מכניסים את התחרות למוצר שלא קיים?
<בועז נגר: זה מוצר שלא קיים, זה מוצר שאני לא יכול להנפיק אותו וזאת תחרות?
<בועז נגר: תנו לנו להנפיק את המוצר, חכו כמה שנים, נראה מה המוצר נותן, נדבר על המוצר של ה-ETF.
יצחק כהן: דודו.
<דודו לביא: כנראה שאין גבול לציניות.
<דודו לביא: אני רוצה לחזור כמה שנים לאחור, למסגרת שיח שקיימנו עם התעשייה המקומית כאשר התחלנו בתהליך החקיקה של תיקון 21 שאכן נועד בין היתר גם להסדיר את ה-ETF הישראלי.
<דודו לביא: פנינו אז למנהלי תעודות הסל הישראליים והצענו להם להפוך ל-ETF.
<דודו לביא: הצענו להם להפוך ממוצר מתחייב למוצר שהוא על בסיס בסט אפורד.
<דודו לביא: הטענה ששמענו היא שהפיכה של מוצר מתחייב, שהמשקיע הישראלי תופס את ההתחייבות כנכס, למוצר שהוא על בסיס בסט אפורד, הורגת את המוצר כי המשקיע הישראלי מייחס חשיבות עליונה לכך שהמוצר הוא מוצר מתחייב.
<דודו לביא: אי אפשר לאחוז במקל משני קצותיו.
<דודו לביא: מה בעצם טוענת התעשייה כרגע?
<דודו לביא: הם באים ואומרים את הדבר הבא: ברגע שאנחנו נביא מחוץ לארץ את ה-ETF, שגם לשיטתם הוא מוצר נחות ביחס לתעודת הסל הישראלית שהיא מוצר מתחייב, ונביא אותו באופן כזה שבמובנים מסוימים ביחס לפחות לחלק מהתחליפים הישראלים בנסיבות מסוימות הוא עשוי להיות מוצר נחות גם בהיבט של התמחיר בכל מה שקשור למשקיעים בעלי אופק השקעה קצר, הם בעצם טוענים ש-Black Rock יגיע מחוץ לארץ ובעצם יכבוש בסערה את הארץ.
<דודו לביא: כשאני שואל את עצמי איך יכול להיווצר מצב שגוף מגיע מחוץ לארץ וכובש את השוק המקומי בסערה, אני יכול להעלות על דעתי רק שתי אלטרנטיבות.
<דודו לביא: האחת, שמערך ההפצה בארץ יהיה מערך שיעדיף את האלטרנטיבה הזרה על פני האלטרנטיבה המקומית אבל אותנו שכנעו לפני כמה שנים שאין שום סיכוי שהמוצר שהוא על בסיס בסט אפורד יצטייר או ייתפס כעדיף, או לחילופין, שמדובר במוצר שאובייקטיבית, על בסיס פרמטרים אובייקטיביים, הוא כנראה מוצר יותר טוב כי הוא מוצר יותר זול, כי הוא מוצר שנותן תשואה יותר גבוהה, כי הוא לא כולל בתוכו עליות אפקטיביות שהיום מגולמות בחלק מהמוצרים בחוץ לארץ.
<דודו לביא: אם כך, הרי כל המהלך הזה הוא מהלך ששם את המשקיע הישראלי במרכז.
<דודו לביא: תחרות במהותה היא בעצם מהלך שמקשה על שחקנים מקומיים שהיום נהנים ממצב של שוק שהוא לא תחרותי במובן הזה שהמשקיע הישראלי לא חשוף לאלטרנטיבה שמתומחרת לפי תמחור יותר אגרסיבי, ובמובן הזה צריך לזכור – וגם יושב ראש הרשות אמר את זה בפתח הדברים בדיון הקודם – שהמהלך הזה הוא מהלך ששם את המשקיע הישראלי במרכז.
<דודו לביא: התעשייה המקומית תצטרך להתאים את עצמה, היא תצטרך להתייעל, היא תצטרך לתמחר את המוצרים שלה באופן כזה שיאפשר לה להתחרות באופן יעיל ותחרותי מול המוצרים האחרים.
<דודו לביא: לעניין השאלה האם יש כאן תחרות הוגנת או אין כאן תחרות הוגנת, צריך לזכור שה-ETF שמגיעים מחוץ לארץ, הם מוצרים שנמצאים תחת משטר של פיקוח, בין אם על ידי הרשות האמריקאית, במסגרת האינווסטמנט קומפני בארצות הברית, ובין על בסיס הדירקטיבה האירופאית באירופה והרגולטורים המקומיים.
<דודו לביא: בנקודת הזמן הזאת תעודות הסל בישראל מתנהלות על בסיס הוראות חוק ניירות ערך.
<דודו לביא: חוק ניירות ערך הוא לא חוק של פיקוח אלא הוא חוק של גילוי.
<דודו לביא: הוא במובן הזה לפחות עד לנקודת הזמן בה יעבור תיקון 21, המנפיקים הישראלים, לפחות בכל מה שקשור להתנהלות שלהם במשטר של דיווח ולא במשטר של פיקוח, נהנים מיתרונות מובהקים וברורים.
<אברהם וול: הוא עובר מחר בבוקר ואתה יודע את זה.
<דודו לביא: כשנגיע לתיקן 21, נידרש לשאלה מה המצב של ה-ETF ביחס לקרנות הסל.
<דודו לביא: דרך אגב, כאשר נידרש לשאלה האם תתקיים תחרות הוגנת, אנחנו נצטרך להידרש לשאלה האם התנאים בהם פועלות קרנות הסל בישראל מאפשרים להם להתחרות עם ה-ETF.
<אברהם וול: זאת בדיוק הבקשה שלנו.
<דודו לביא: אתם מוכנים להפוך היום ל-ETF?
<בועז נגר: אני רוצה לחיות בכבוד במדינה שלי.
<בועז נגר: זאת לא בקשה מוגזמת לחיות כאן בכבוד.
<בועז נגר: שמעתי את הנימוקים שלך.
<בועז נגר: שנינו אנשי מקצוע ואני לא אכנס לזה.
<בועז נגר: עומדת לך פצצה מול העיניים ואתה לא רואה אותה.
<בועז נגר: פצצה מול העיניים עומדת.
<בועז נגר: שחקן שאם הרגולטור באירופה היה עושה את מה שאתה היית עושה, היה משתלט על הכול.
<בועז נגר: פצצה מול העיניים ואתה מדבר אתי האם ETF הוא כזה?
<בועז נגר: יש זמן לניתוחים המקצועיים.
יצחק כהן: הפצצה הזאת תעזור לציבור בישראל?
<בועז נגר: לא.
יצחק כהן: הפצצה עליה אתה מדבר, תעזור לציבור בישראל?
<בועז נגר: התשובה היא לא.
<בועז נגר: הפצצה הזאת תיקח את אותו כסף שהיום מתחלק בין ארבעה אנשים ופשוט תיתן את אותו מחיר ותיקח את כל המאה אחוזים, בצורה מאוד מאוד פשוטה.
<בועז נגר: זה לא ייתן מחיר טוב יותר.
גילה גמליאל: איך אתה מונע את מה שהוא אומר?
<דודו לביא: יש משקיעים מוסדיים בישראל שמשקיעים בתעודות סל בישראל שמתמחות במדדים בחוץ לארץ?
<בועז נגר: כן.
<בועז נגר: בואו אני אתן לכם את המספרים כדי שנבין עד כמה הפצצה הזאת קיימת.
<בועז נגר: מבין המשקיעים המוסדיים, למרות שאנחנו מצרים, מחיר טוב יותר, היצרנים הישראלים מציעים ללקוחות המוסדיים מחיר טוב יותר.
יצחק כהן: אז יעדיפו אתכם.
<בועז נגר: אתה יודע מה המספרים?
<בועז נגר: אנחנו מציעים מחיר טוב יותר מ-Black Rock.
<בועז נגר: המספרים הם כאלה.
<בועז נגר: תשעים אחוזים הולכים ל-Black Rock ועשרה אחוזים מתחלקים בין היצרנים המקוריים למרות שאנחנו מציעים מחיר יותר טוב.
גילה גמליאל: מה הסיבה?
<בועז נגר: הסיבה מאוד פשוטה, כי כולם עסוקים לכסת"ח את עצמם.
<בועז נגר: כשהוא משקיע בענף ששולט על ארבעים אחוזים מהשוק העולמי והמוצר ייפול, אף אחד לא יבוא אליו בטענות.
<בועז נגר: אם יש בעיה עם המוצר של השחקן הישראלי, יגידו לו שזה הענק העולמי.
<בועז נגר: אנחנו מציעים מחיר טוב יותר והפרופורציות הן תשעים-עשר.
<בועז נגר: שיפרנו את המחיר והצלחנו להגיע לשמונים-עשרים בשנה האחרונה, אחרי שנתנו הטבה למוסדיים של בערך 0.4 מעל מה ש-Black Rock נותנים.
<בועז נגר: רבותיי, זה עולם אחר ואתם צריכים להבין.
<בועז נגר: תעודות הסל זה עולם אחר.
<בועז נגר: זה שוק צעיר, זה מוצר אחר לגמרי, אלה סיכונים אחרים לגמרי.
<בועז נגר: מה אתם רוצים, שתעשיית תעודות הסל תתפרק?
<בועז נגר: שהחמישים אחוזים ילכו?
<בועז נגר: מי בנה אותה?
<בועז נגר: Black Rock בנתה אותה בארץ?
<בועז נגר: מי הביא את זה ללקוח במחירים של אפס ו-0,1, 0,2 שהם מחירים מדהימים?
<בועז נגר: מי בנה את התעשייה הזאת?
<בועז נגר: אתם מגרשים אותנו מהעיר שלנו?
<בועז נגר: מהעיר שלנו אתם מגרשים אותנו?
<בועז נגר: הם ישלמו מסים כאן?
<בועז נגר: הם לא ישלמו כאן שקל מס.
<בועז נגר: אגרות הם רוצים ממני פי עשר, ולמה שאני לא אתקומם?
<בועז נגר: אני באמת לא מבין את המהלך הזה.
<בועז נגר: תראו לי שזה קורה באירופה.
<בועז נגר: הוא רוצה להיכנס, שיקנה.
<דודו לביא: אני רוצה להגן על המשקיעים המוסדיים הישראלים בישראל כי הועלתה כאן טענת הכיסת"וח.
<דודו לביא: טענת הכיסת"וח שמקורה לשיטתו של בועז היא בכך שהסיכון שגלום בהשקעה בתעודת סל ישראלית הוא גבוה יותר מהסיכון שגלום ב-ETF בחוץ לארץ.
<דודו לביא: מקום שבו היא הייתה תקפה, היינו אמורים לראות את היישום שלה גם ביחס לדפוסי השקעה של המשקיעים המוסדיים ותעודות הסל שמתמחות במדדים ישראליים ואנחנו רואים את המשקיעים המוסדיים משקיעים בהיקפים ניכרים מאוד בתעודות הסל שמתמחות במדדים ישראליים.
<דודו לביא: הבאתי כדוגמה את המשקיע המוסדי כי המשקיע המוסדי הוא אינדיקציה למשקיע מתוחכם שיודע לברור ולהשקיע במוצר הטוב ביותר.
<דודו לביא: מקום שבו המשקיע המוסדי מחליט להשקיע ב-ETF בחוץ לארץ, מבחינתנו מהווה אינדיקציה לכך שמדובר כנראה במוצר שהוא לא פחות טוב מהמוצר הישראלי.
יצחק כהן: ולא בכסת"ח.
<דודו לביא: לא בכסת"ח, כי אם כסת"ח לא היינו רואים את המוסדיים בתעודות סל בכלל אבל מוסדיים משקיעים בתעודות סל והרבה.
<אברהם וול: אני מבקש להוסיף בקצרה.
<אברהם וול: הטיעון שמוצג כאן כאילו איגוד תעודות הסל מתנגד לתחרות שהיא לטובת האזרח וכולי, הוא הפוך מן האמת.
יצחק כהן: מה הבנת מידידך שיושב מולי?
<אברהם וול: אני מסביר.
יצחק כהן: אתה ממש לא בר תחרות.
<אברהם וול: אדוני, צריך קצת לרדת לפרטים.
<אברהם וול: אין שום מניעה לאף אחד מהגופים האלה להתחיל לפעול היום בישראל לפי החוק הקיים.
<אברהם וול: המהות של החוק היא לא להתיר כניסה לישראל אלא לפטור מפיקוח ואחריות.
<אברהם וול: זאת המהות של החוק.
<אברהם וול: כבר היום הגופים האלה יכולים לבוא לרשות ניירות ערך, להוכיח לה שהם עומדים בסטנדרטים הנדרשים ולפעול בחוק, אבל אם הם יבצעו תרמית בארץ, תהיה עליהם אחריות פלילית, תהיינה עליהם סנקציות מינהליות, או אם הם יבצעו תרמית בארץ או יפגעו במשקיע הפרטי.
יצחק כהן: המהות של הצעת החוק היא ליצור תחרות לטובת אזרחי ישראל.
<אברהם וול: לא אדוני.
<אברהם וול: בכל הכבוד, לא.
<אברהם וול: המהות של החוק היא שהם יוכלו להתחרות ללא כל סטנדרטים וללא כל אחריות.
יצחק כהן: אני חושב שאתה מגזים.
<אברהם וול: אני יכול להראות לאדוני את סעיפי החוק.
<אברהם וול: יש שמונים חובות שחלות על מנהל קרן שעל חצי מהן בערך יש סנקציה פלילית או מינהלית.
יצחק כהן: אין רגולציה בארץ המוצע.
יצחק כהן: אתם חיים בעולם שכולו הפקר.
<אברהם וול: אדוני, אני אנצל את העובדה שנמצא כאן המפקח על הבנקים.
<אברהם וול: הרי הטיעון שאפשר למכור בארץ מוצר שהוא יותר זול, הוא נכון גם בבנקאות, גם בביטוח וגם ברכב.
<אברהם וול: האם המפקח על הבנקים יתיר לבנק שיושב בארצות הברית, שיש לו רישיון בארצות הברית, להתחיל למכור פיקדונות בישראל בלי שהוא יבדוק אותו קודם?
יצחק כהן: שאלה טובה.
יצחק כהן: בוא נשמע את המפקח.
<אברהם וול: על זה הוויכוח.
<דודו זקן: לפי החוק הוא צריך לקבל רישוי ואתה יודע את זה.
<אברהם וול: בבקשה.
<אברהם וול: זה מה שאנחנו מבקשים.
גילה גמליאל: הם שואלים מדוע במקרה דנן הם לא יצטרכו לקבל אישורים.
גילה גמליאל: בהשלכה ממקרה הבנקים אליך.
<דודו לביא: כאשר אנחנו מדברים על הפיקוח על הבנקים ועל הבנקים בישראל, ליבת הפיקוח על הבנקים בישראל היא המרכיב היציבותי.
<דודו לביא: מקום שבו מדובר בשירות שההיבט היציבותי הוא קריטי גם לאמון הציבור, כי אנחנו יודעים גם מה המשמעות של קריסת בנק בישראל ביחס לאמון הציבור במערכת.