GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוברט אילטוב: לדעתי זה טבעי, כשבא לקוח של הבנק ומבקש מהבנק ובא לקוח של בנק אחר ומבקש מהבנק, הבנק בטח יעדיף את הלקוח שלו.
רוברט אילטוב: אנחנו חיים באיזו מציאות.
<עמית מרזאי: הפתרון שלך היה שלכל בנק במדינה היתה צריכה להיות נגיעה לקרן בערבות מדינה, זה מה שאתה אומר.
<עמית מרזאי: זה לא המצב.
<רועי קציר: לא כל הבנקים ניגשו.
<עמית מרזאי: לא כל הבנקים ניגשו, אני לא יודע בשל אילו סיבות.
<עמית מרזאי: אני לא רוצה להיכנס לזה.
<עמית מרזאי: לא כל הבנקים ניגשו.
<עמית מרזאי: נבחרו 4 בנקים.
<עמית מרזאי: הבנק החמישי שלא נבחר הקים איזו קרן מתחרה, וזה בסדר, זו התחרות.
<עמית מרזאי: אני רוצה לדבר קצת על הנתונים, לתקן אפילו קצת את ידידי ארבל לוין.
<עמית מרזאי: ניגשו בסביבות 11,000 אנשים לקרן החדשה.
רוברט אילטוב: אל תגיד "קרן חדשה".
שלי יחימוביץ': לא ליד חבר הכנסת רוברט אילטוב... לידי אפשר "חופשי".
רוברט אילטוב: זה משהו אחר לגמרי.
<עמית מרזאי: המונח הפנימי שלנו הוא הקרן החדשה.
<עמית מרזאי: יש קרנות ישנות, ברור.
רוברט אילטוב: הם יכולים לתבוע אותך על גניבת שם...
<עמית מרזאי: אתה אומר שזה סימן מסחרי.
<עמית מרזאי: ..
<עמית מרזאי: אשתדל להימנע מזה בפעם הבאה.
שלי יחימוביץ': אגב, רק כיוון שהדברים נרשמים בפרוטוקול, הקרן החדשה עושה דברים טובים וחיוביים לטובת החברה הישראלית.
שלי יחימוביץ': שלא ישתמע שחבר הכנסת אילטוב ואני פה תמימי-דעים.
רוברט אילטוב: יש דברים טובים שהם עושים, ויש דברים לא טובים שהם עושים.
<עמית מרזאי: לכן 60% בערך אושרו ולא חצי מהכמות.
<עמית מרזאי: שיעור ה-default מגלם אשראי שכשל ואנחנו נושאים בעלות שלו, כי זה ההסכם, ואנחנו נושאים בו בצורה מהירה.
<עמית מרזאי: הוא כולל גם איזשהו אשראי בסיכון שצפוי להגיע לכשל.
<עמית מרזאי: מבחינת האחוזים, אנחנו נעים בין 4%-6% ולא 1.5%.
<עמית מרזאי: אגב, המערכת הבנקאית לא מתקרבת ל-1% לפי דעתי.
<עמית מרזאי: אני צריך לבדוק את זה בדוחות השנתיים הקרובים, אבל זה מהיכרותי עם הנתונים.
רוברט אילטוב: זה דווקא מרגיע את חברי הוועדה מכיוון שלצורך כך הוקמה הקרן.
רוברט אילטוב: אפשר לקחת סיכונים גבוהים יותר על-ידי הבנקים.
<עמית מרזאי: היא לא באפס תיקון והיא גם לא ב-100%.
<ארבל לוין: זה אחת ההוכחות שהיא עובדת היטב.
<עמית מרזאי: ולכן היא נותנת את התפוקה שהיינו מצפים לה.
<עמית מרזאי: אנחנו עם יד על הדופק.
שלי יחימוביץ': אז איך קורה שנגמר הכסף?
<עמית מרזאי: יש ביקושים ערים.
<עמית מרזאי: נוצר שוק שמבין שיש פה מוצר שלא מציעים אותו במערכת הבנקאית באף צורה אחרת, ה-5 שנים, הביטחונות שלא דורשים מהלווים והמדינה מעמידה, הסיכון שהמדינה לוקחת שמוריד את הסיכון של הלווה ובהתאם גוזר את מרווחי הריבית הנמוכים יותר.
שלי יחימוביץ': קודם כול, העובדה שזה ממוצה ומנוצל היא סימן טוב, נתחיל בזה.
שלי יחימוביץ': צריך עוד.
<עמית מרזאי: המשק צומח.
<עמית מרזאי: יש פה התעוררות.
<עמית מרזאי: נוצר פה מין שוק משני שמעיר את הלווים – אני לא רוצה להיכנס אליו כרגע – ומה שקורה הוא פעילות חיובית וטובה.
<עמית מרזאי: אנחנו נמצאים בנקודה שאנחנו צריכים לקבל בה החלטות, ואנחנו מנהלים את הדיון, כפי שארבל לוין ציין, כדי לקבל החלטות.
<עמית מרזאי: אני מניח שכולכם קוראים עיתונות ושומעים חדשות ולכן אתם יכולים להעריך לאן הקרן מתכנסת.
<עמית מרזאי: זה לא עובר לידינו.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא קוראים עיתונים.
<עמית מרזאי: הקרן תלך כנראה להרחבה נוספת במבנה כזה או אחר.
<עמית מרזאי: אני לא יודע להגיד מתי.
שלי יחימוביץ': ובאיזה היקף?
<עמית מרזאי: אני גם לא יודע לומר את ההיקף, אבל לכל הפחות בהיקף הנוכחי.
רוברט אילטוב: מתי תוכל לבשר לנו בשורה טובה?
<עמית מרזאי: כאשר תהיה החלטה.
<עמית מרזאי: אני מקווה שבקרוב.
<עמית מרזאי: הייתי שמח לבשר את הבשורה הטובה עוד קודם, לפני ישיבת הוועדה הזאת.
<טיבי רבינוביץ: תגיד מה אתה מקווה.
<עמית מרזאי: אני מקווה שיהיה בסדר.
חנין זועבי: סליחה, פספסתי.
חנין זועבי: אתם אמורים להרחיב את הקרן?
<ארבל לוין: המטרה היא להרחיב את הקרן הקיימת, להגדיל אותה.
רוברט אילטוב: הם רוצים.
רוברט אילטוב: הם עוד לא אמרו שהם אמורים.
שלי יחימוביץ': הם מקווים.
<קריאה: המכרז מאפשר אופציה כזאת.
<עמית מרזאי: אני לא רוצה שתיקחו את זה כהלצה.
<עמית מרזאי: אנחנו מדברים ברצינות על הרחבת הקרן, זה המצב כרגע.
רוברט אילטוב: מתי ראית חבר כנסת רציני?...
רוברט אילטוב: יש עוד שני דוברים ברשימה ואחר-כך נעשה סבב בין מי שלא דיבר.
רוברט אילטוב: חיים אייזנפלד, נשיא לשכת היועצים העסקיים בישראל, בבקשה.
<חיים אייזנפלד: אני מרגיש כאן איזו החטאה מסוימת בכל הדיון שנערך פה.
<חיים אייזנפלד: אבל לפני זה אולי אחזק את דבריו של רואה החשבון אורי בארי.
<חיים אייזנפלד: בעלי עסקים ברובם לא יודעים לדבר עם הבנקים.
רוברט אילטוב: בשביל זה יש את הלשכה שלכם.
<חיים אייזנפלד: הבנקים ברובם מדברים על כושר החזר, וטוב שכך.
<חיים אייזנפלד: רק שם יש איזו בעיה של אזור אפור, שאם אין לו כושר החזר לא כדאי לתת לו מפני שאם ניתן לו זה גזר דין מוות למפעל.
<חיים אייזנפלד: אבל באזור האפור, שאולי אין לו כושר החזר, גם הבנקים לא יתנו.
<חיים אייזנפלד: ואז בעצם יכול להיות שתפקיד המדינה לטפל בנושא הזה.
<חיים אייזנפלד: הבעיה העיקרית היא, כאשר אני ניגש לעסק, ובדרך כלל אני נקרא לעסקים שנמצאים בצרות ולא עסקים שרוצים להימנע מצרות, השלב הראשון הוא לספר להם על הבנקים, על הקרנות ועל כל אלה שלא רוצים לתת להם אשראי.
<חיים אייזנפלד: בסך הכול אחרי שבעל העסק גומר לדבר, אומרים לו: אתה רואה את האובליגו שלך?
<חיים אייזנפלד: זה הפרצוף שלך, זה ראי, זה פרצוף של מה שעשית בשנים האחרונות.
<חיים אייזנפלד: במילים אחרונות, פה שוכחים לדבר על טיב הניהול, על איכות הניהול של העסקים.
<חיים אייזנפלד: בדרך כלל האיש בעסק הקטן צריך להיות "כלבויניק", הוא עושה הכול.
<חיים אייזנפלד: הוא לא יכול גם לחשוב וליזום דברים, הוא בעיקר מגיב.
<חיים אייזנפלד: בן אדם מגיב לא יכול לנהל.
<חיים אייזנפלד: הוא רק מנסה לצאת מצרה לצרה, לכבות דלקה פה ושרפה שם.
<חיים אייזנפלד: יש לו בעיה ללמוד ניהול, ורובם לא יודעים לנהל.
<חיים אייזנפלד: כולם בעלי מקצוע בתחום שלהם, אבל כל הנושא הניהולי- - -
רוברט אילטוב: במקרה הזה מה אתה רוצה שאנחנו נעשה מול משרד ממשלתי?
רוברט אילטוב: אם לאדם יש קושי בניהול העסק שלו, יש את המערכת של מט"י או מערכת אלטרנטיבית שעובדת במקום מט"י.
<ארבל לוין: כרגע מט"י עוד עובד.
<ארבל לוין: "מעוף" בשלבי הקמה.
חנין זועבי: מט"י לא כל-כך יעיל.
חנין זועבי: יש לו בעיות משלו.
רוברט אילטוב: יעיל או לא יעיל – זה גם תלוי באותם בעלי עסקים שמשתמשים בפעילות העסקית ועושים פעילות עסקית.
רוברט אילטוב: מה אתה מצפה מן המדינה?
רוברט אילטוב: אנא תגיד לי, אם כבר אתה מעלה את הסוגיה הזאת.
<חיים אייזנפלד: המימון הוא דבר קריטי, אבל הדבר השני החשוב.
רוברט אילטוב: בא חייל משוחרר מהצבא, החליט להעמיד עסק.
רוברט אילטוב: הוא קיבל כסף, קיבל הלוואה ופתח עסק.
רוברט אילטוב: הוא לא יודע לנהל.
<חיים אייזנפלד: אגיד לך אחרת.
<חיים אייזנפלד: אם חייל משוחרר הגיע ופתח עסק וקיבל הלוואה אז יש סיכוי של 99% שהוא סגר גם את העסק, עם צרות של כל המשפחה.
שלי יחימוביץ': תגיד מה כן.
רוברט אילטוב: מה אתה רוצה שהמדינה תעשה לו?
שלי יחימוביץ': אתה אומר שהוא עוסק בדברים הלא חשובים.
<חיים אייזנפלד: לא, הוא עוסק בדברים חשובים מאוד.
<חיים אייזנפלד: אבל יש דבר חשוב יותר, טיב הניהול ואיכות הניהול.
<חיים אייזנפלד: יש לי את כל הרעיונות בנושא הזה.
<חיים אייזנפלד: אני חושב שבאיזה מקום צריך להגיד למי שמבקש הלוואה שעליו לקחת מומחה שילווה אותו.
שלי יחימוביץ': מטעם המדינה?
<חיים אייזנפלד: לא בהכרח מטעם המדינה.
<חיים אייזנפלד: יכול להיות שיהיו 5,000 או 10,000 יועצים מורשים והאיש ייקח מי מהם שהוא רוצה.
<איתי בן נתן: אני מלשכת היועצים.
<איתי בן נתן: הסדרת העיסוק של היועץ העסקי, זה יכול להעלות את כל הרמה של הייעוץ העסקי לרמה אחרת לגמרי ואולי ייתן פתרון שבכלל לא קיים היום, ברמה איכותית מסוימת.
רוברט אילטוב: זה נושא חשוב שאי אפשר להתעלם ממנו אבל הוא ממש לא פתרון ישיר.
שלי יחימוביץ': העניין של פרופסיה והסדרה זה- - -
רוברט אילטוב: מדובר על העסקים הקיימים שיש להם פעילות, שיש להם כבר את הניהול השוטף שלהם.
רוברט אילטוב: יש כאלה שלא מצליחים בעסקים, אז הם לא מצליחים גם אם אתה תסייע להם.
<איתי בן נתן: לא כך.
רוברט אילטוב: לדעתי הנושא צריך לעלות פה, אבל בטח לא במסגרת הדיון הנוכחי.
רוברט אילטוב: נושא הניהול הוא נושא נפרד לגמרי, כמו נושא השיווק.
רוברט אילטוב: יש הרבה מאוד חברות שאולי המדינה צריכה לעזור להן בשיווק, אבל זה בטח לא בנושא הדיון היום.
<חיים אייזנפלד: אם תרשה לי לסיים את דבריי, שתי דקות ואני מסיים.
<חיים אייזנפלד: 41,000 עסקים נסגרו השנה.
<חיים אייזנפלד: היה איזה מאמר, שבהשוואה למדינות אחרות ב-OECD יש חלק ששליש מהן נסגר באחוזים.
<חיים אייזנפלד: גם אם תיקח חצי מהם, אם היינו גורמים לכך שרק חצי מהם ייסגר, 21,000 עסקים כפול 10 עובדים בממוצע , תבין על מה מדברים פה, וזה כסף, קודם כול כסף.
רוברט אילטוב: האם זה חריג ש-41,000 עסקים נסגרו?
רוברט אילטוב: כמה עסקים נסגרו בשנה שעברה ובשנים הקודמות?
<חיים אייזנפלד: מספר דומה.
רוברט אילטוב: אם המספר דומה אז זה לא חריג למשק הישראלי.
רוברט אילטוב: גם למשק הישראלי יש את הדברים המיוחדים לו.
רוברט אילטוב: אם זה לא חריג אז בסדר.
רוברט אילטוב: ברור שיש עסק שנפתח ויש סטטיסטית כמה עסקים שנסגרים, עם כל הצער שבדבר כי מאחורי כל אחד כזה עומדת משפחה וכסף פרטי של אדם.
רוברט אילטוב: יש לזה משמעויות מאוד עמוקות עבור אותו אדם שנסגר לו העסק, אבל השאלה היא, במבנה השוק הישראלי, אם זה לא חריג אז אין לי כלים למדוד.
רוברט אילטוב: כמובן צריך לטפל בזה, אבל עוד פעם, השאלה אם הטיפול הוא במסגרת האשראי, שהדיון היום נסוב עליו, או במסגרת אחרת.
רוברט אילטוב: לדעתי זה מסגרת אחרת כי נושא הניהול ונושא מה קורה במשק וכל הנושא הרגולטורי וכמה רגולציה יש במשק, גם זה משפיע על סגירת עסקים.
רוברט אילטוב: יש עסקים שנסגרים בבתי-משפט, בהחלטת בית-המשפט כי אין להם רישיונות.
רוברט אילטוב: יש פה כל-כך הרבה דברים.
חנין זועבי: אדוני היושב-ראש, ברשותך, זה נוגע למסגרת האשראי בגלל שזה או מגדיל או מקטין את הסיכוי לקבל אשראי וזה נושא הדיון.
חנין זועבי: נושא הדיון הוא מה הסיכוי ומה ההקלות או הקשיים לקבלת אשראי, והם מצביעים על קושי.
<איתי בן נתן: זה משלים את התהליך של האשראי כי המדינה יכולה להזרים אשראי בהיקפים גדולים מאוד, אבל בסופו של דבר אם לא יהיה ליד העסק גורם מקצועי שילווה אותו, גם בתהליך של לקיחת האשראי אבל גם בתהליך השוטף של העסק, אנחנו נותנים פה רבע פתרון או חצי פתרון אבל בוודאי לא פתרון הוליסטי שלם.
רוברט אילטוב: חברים, עוד פעם, נושא הניהול ונושא הליווי הוא נושא לא פחות חשוב מנושא האשראי.
רוברט אילטוב: יחד עם זה, אני לא יכול להגיד שהכול תלוי באשראי פה, כי יש פה עסקים שנפתחים ללא מחשבה, ללא רישיונות, יש פה כל-כך הרבה דברים.
רוברט אילטוב: אני לא אומר שלא צריך לטפל בזה, להיפך, צריך לטפל ברגולציה ובחקיקה, כי יש הרבה דברים שמכשילים.
רוברט אילטוב: כל נושא חוק התכנון והבנייה – רוב העסקים הקטנים, כמו חנויות וכמו בתי קפה, פאבים ומפעלים קטנים נמצאים במבנים שבכלל לא ראויים לשימוש, והם נסגרים בשל החלטות של בית-המשפט.
רוברט אילטוב: יש פה סוגיות רחבות מאוד שלא בדיוק קשורות לאשראי.
רוברט אילטוב: אבל אם עסק נסגר צריך לראות למה הוא נסגר, מה הפילוח של סגירת עסקים, האם זה בגלל הניהול, האם זה בגלל האשראי או בגלל הרגולציה.
רוברט אילטוב: יש פה הרבה מאוד סוגיות.
רוברט אילטוב: אנחנו מדברים כרגע על נושא האשראי.
רוברט אילטוב: הליווי של העסקים הקטנים, תדרוך ושיווק וניהול, כל הדברים האלה הם סוגיות חשובות וצריך לתת עליהם את הדעת.
רוברט אילטוב: גם נושא השיווק – יש הרבה עסקים קטנים בישראל שמוכרים את התוצרת שלהם בחוץ לארץ והמדינה לא כל-כך עוזרת להם בשיווק, והעולם הוא גדול ואגרסיבי והמדינה לא נותנת פה גיבוי, כאשר מדינות אחרות כן נותנות.
רוברט אילטוב: אבל עוד פעם, זה לא הדיון של היום.
רוברט אילטוב: את הוועדה לא נסכם היום בכל הדברים.
רוברט אילטוב: לכל הנושאים ולכל הסוגיות ניתן תשובות ונטפל בהם, כולל בסוגיה הזאת, של ליווי וניהול ושיווק.
חנין זועבי: יש הרבה בעלי עסקים שנדחים בגלל שאין להם ליווי עסקי, ליווי של יועצים.
חנין זועבי: הם נדחים מלקבל אשראי, הבנקים לא מסכימים לתת להם אשראי.
חנין זועבי: בנקודת אשראי, לא בנקודה אחרת.
<חיים אייזנפלד: זה גם נקודת אשראי.
חנין זועבי: אני מכירה נשים מהמגזר הערבי שהלכו לקחת הלוואות ונדחו בשל הסיבה הזאת, שלא האמינו שיש להן את ההכשרה.
חנין זועבי: הבנקים שאלו אותן: יש לך יועץ?
חנין זועבי: יש לך יועצת?
חנין זועבי: וכאשר הן אמרו שלא זה היה חלק מן הסיבות שהן נדחו מלקבל אשראי.
חנין זועבי: כלומר, זה לב לבו של עניין האשראי, לא עניין אחר.
<חיים אייזנפלד: משפט אחרון.
<חיים אייזנפלד: בסיפור של האשראי אנחנו מטפלים בתוצאה במקום לטפל בסיבה.
רוברט אילטוב: ד"ר רובי נתנזון, יועץ כלכלי ממכון מקרו כלכלה.
<רובי נתנזון: אני מופיע בדיון הזה כיועץ כלכלי של לה"ב – לשכת ארגוני העצמאים בישראל.
רוברט אילטוב: יש כאן נציג של המועצה הלאומית לכלכלה?
<קריאה: הוא היה והלך.
<רובי נתנזון: אני דווקא רוצה להתחבר למה שנאמר קודם.
<רובי נתנזון: רציתי לחדד את הנקודה, לא רק לגבי נפח האשראי אלא מה סוג האשראי שעצמאים לוקחים.
<רובי נתנזון: אני לא יודע אם הוזכרו הנתונים האלה בחלק הראשון של הדיון שלא הייתי נוכח בו, אבל מתוך סקר שנערך על-ידי לה"ב מתברר שרוב העצמאים, סוג האשראי שהם לוקחים הוא בעצם מסגרת אשראי בבנק, 61%.
<רובי נתנזון: זאת המסגרת הכי יקרה שיש מבחינת עלויות.
<רובי נתנזון: 22% לקחו הלוואות, שזה מסגרת שכאילו משם כן אפשר לקבל אשראי אולי בעלויות נמוכות יותר, עם הטבות וכל מה שמתלווה לכך, ו-11% לקחו כסף מעצמם ומבני משפחה.
<רובי נתנזון: זה אומר, במילים אחרות, שחשוב מאוד לא רק לדבר על נפח וגודל האשראי אלא גם מה סוג האשראי שעסקים לוקחים.
<רובי נתנזון: פה כן נושא החינוך והליווי והידיעה כיצד לעשות עסקים חשוב מאוד מכיוון שעלות אשראי זה דבר שכן יכול להפיל עסק.
<רובי נתנזון: אני לא כל-כך מסכים עם זה שאנחנו מדברים רק על אשראי של העסקים הקיימים.
<רובי נתנזון: הרי האשראי הוא בעצם הסטארט-אפ של כל העסקים העתידיים.
<רובי נתנזון: העסקים הקיימים, אם הם הצליחו לא כל-כך יצטרכו אשראי, הרי הם צברו הון ורווחים ויש להם משאבים משל עצמם כדי להשקיע בחזרה בעסק.
<רובי נתנזון: מי צריך אשראי בעצם?
<רובי נתנזון: אלה שמצטרפים חדשים לשוק ורוצים להקים משהו חדש, אלה הנזקקים העיקריים לאשראי.
<רובי נתנזון: אלה כן צריכים ליווי.
רוברט אילטוב: זה גם וגם.
רוברט אילטוב: אין לומר שאלה צריכים ואלה לא צריכים.
רוברט אילטוב: חשוב לשמור על איזונים בכל הדברים האלה.
<רובי נתנזון: גם וגם, אבל אלה שצריכים במיוחד, המגזרים שהיום רוצים לקחת חלק גדול יותר בעשייה הכלכלית בישראל, אם זה המגזר הערבי או המגזר החרדי, אלה צריכים לא רק את האשראי אלא גם את הליווי.
חנין זועבי: אלה עד עכשיו היו מחוץ למעגל הזה בכלל.
<רובי נתנזון: אשראי לבד לא עושה את העבודה.
<רובי נתנזון: חייבים גם לחנך לעשות שימוש באשראי בצורה נכונה כדי להצליח בעסקים, ואלה דברים שמשלימים זה את זה.
<רובי נתנזון: אי אפשר להסתכל על האשראי רק בפני עצמו.
<רובי נתנזון: הנתונים שאנחנו רואים כאן מלמדים שעושים את זה כבר לא נכון, אלה שלוקחים, כי הם לוקחים את האשראי הכי יקר, אם הוא מצוי כמובן.
<רובי נתנזון: הבנק רוצה לעשות רווח ובדרך הזאת הוא עושה את הרווחים הכי טובים במסגרת האשראי ולא במסגרת הלוואות, שהן דרך הרבה יותר זולה לקבל מימון.
רוברט אילטוב: ניתן גם אפשרות לומר כמה מילים לנציגי הבנקים, בבקשה.
<ראיד אבו ריא: אני נציג בנק הפועלים.
<ראיד אבו ריא: אני מנהל את נושא העסקים הקטנים בהנהלת הבנק.
<ראיד אבו ריא: ראשית, למה נשאר כסף לבנק הפועלים – זה בגלל שבנק הפועלים מלכתחילה לקח סיכון גדול יותר בקרן.
<ראיד אבו ריא: זה הסיבה שלבנק הפועלים יש הקצבה גדולה יותר, כי הוא מאמין בעסקים הקטנים ולכן הוא לקח גם סיכון גדול יותר מאשר בנק אוצר החייל שלקח סיכון קטן.
רוברט אילטוב: שמעתי את ההרצאה שלך בכנס יזמים.
<ראיד אבו ריא: נכון, דיברנו ביחד באותו כנס, אחד אחרי השני.
שלי יחימוביץ': מה זאת אומרת שבנק הפועלים לקח סיכון גדול יותר?
<ראיד אבו ריא: במכרז שהמדינה הפיצה, היא נתנה לכל הבנקים אפשרות לגשת למכרז וביקשה מכל בנק לשים סיכון מסוים של מינוף הכסף, כמה כסף הבנק ייתן בגין ערבות המדינה.
<ראיד אבו ריא: בנק הפועלים לקח את הסיכון הכי גבוה, את האופציה הכי גבוהה כי הבנו שזה תהליך שיכול לקדם אשראי לעסקים.
<ראיד אבו ריא: נכון להיום נתנו יותר ממיליארד שקל באותה קרן.
<ראיד אבו ריא: אני יכול להגיד בתור מנהל סניף, אפילו כמה סניפים בעבר בבנק הפועלים, חלק גדול מן האשראי הזה לא הייתי נותן באשראי הרגיל אילו הייתי מנהל סניף ולכן הקרן הזאת מאוד חיונית, וההמשך שלה חיוני מאוד, כי היא מאפשרת לי כבנקאי לקבל החלטות ולתת אשראי ללקוחות כאלה שבמצבים אחרים הייתי פחות נותן להם.
<ראיד אבו ריא: קחו את ענף המסעדנות, שהוא ענף מסוכן יחסית, שיעור הנפילות שם גבוה מאוד, שבנקאי בדרך כלל מודאג מלתת אשראי לאותם עסקים.
<ראיד אבו ריא: בקרן אנחנו נותנים ללא מעט לקוחות כאלה.
<ראיד אבו ריא: אני יושב בוועדת האשראי של הבנק.
<ראיד אבו ריא: הפסילות שאנחנו פוסלים שם- - -
רוברט אילטוב: אבל יש לכם גם אינטרס להשתמש בכסף של המדינה במקום הרבה יותר מסוכן.
רוברט אילטוב: יש לכם חשיפה גדולה יותר אבל עדיין.
<ראיד אבו ריא: זה דווקא משרת את האינטרס שהמדינה רצתה אותו, כי חלק מן האשראי אנחנו נותנים- - -
<ניצן ארליך: המדינה נותנת ערבות.
רוברט אילטוב: אבל הבנקים לקחו על עצמם חשיפה גדולה יותר.
<ניצן ארליך: בסכום הכללי, מבחינת חשיפה זה אותה חשיפה.
<ניצן ארליך: הם מקטינים את החשיפה שלהם.
<ראיד אבו ריא: זה נקודה אחת.
<ראיד אבו ריא: נקודה שנייה, במקביל, וגם אחרי שזכינו במכרז, הקמנו עוד קרן משלנו בגובה של 500 מיליון שקל, גם כדי לאפשר להרבה עסקים קטנים לקבל אשראי.
<ראיד אבו ריא: אז אי אפשר לספור את מתן ההלוואות הספציפיות בקרן כמדד למתן מענה לצרכים בשוק, כי הצרכים בשוק ממומנים גם בדרכים אחרות.
<ראיד אבו ריא: עסק קטן צריך גם אוטו, אז הוא פונה לבנק ומקבל הלוואה לאוטו בלי שהוא יכנס לקרן, בלי כל הבלגן שקשור לסוגיה הזאת.
<ראיד אבו ריא: לכן מספר הבקשות שהבנקים מאשרים הרבה יותר גדול מאשר 3,000 או 6,000, והבנק מאפשר ללקוחות לקבל אשראי בצורה טובה מאוד.
<ראיד אבו ריא: לגבי הסינון שדיבר עליו ניצן ארליך קודם – וניצן ארליך ואני מדברים בינינו לא מעט – לדעתי הוא מאוד-מאוד הגיוני כי לקוח שמוטל עליו עיקול של 300,000 שקל, איזו סיבה יש לי כבנק או כמדינה לממן לו את הכסף?
<ראיד אבו ריא: לקוח שלא משלם מס הכנסה ויש לו איזו סוגיה מול מס הכנסה – אלה הסוגיות ש-BDI ו"תבור", שהם הגופים מטעם המדינה, מסננים בגינן את הלקוחות.
<ראיד אבו ריא: הבדיקה הכי מהותית שאנחנו עורכים בקרן, וזה מה שאנחנו עושים כל פעם בישיבות, היא האם יש לאותו לקוח צורך באשראי והאם יש לו יכולת החזר.
<ראיד אבו ריא: אלה שני המדדים.
<ראיד אבו ריא: שאר המדדים אנחנו כמעט לא נוגעים בהם כי אנחנו מבינים שהקמת הקרן באה כדי לקדם עסקים שבהליך רגיל הבנקים היו קצת מתקשים לתת להם אשראי.
<ראיד אבו ריא: אני רואה את זה יום-יום, כל פעם, כל שבוע כשאנחנו יושבים בוועדה אנחנו מאשרים, ואותן בקשות שאני כבנק דוחה אותן, הנציג של משרד הכלכלה "יושב לי על הראש" ודורש ממני להגיד סיבות אמיתיות לדחייה.
<ראיד אבו ריא: אני לא יכול להגיד לו שלא בא לי לאשר, הוא מבקש ממני סיבות אמיתיות ומשכנעות, ואם הוא לא משתכנע אנחנו מעכבים את הבקשה לדיון נוסף כדי שהוא ישתכנע.
<ראיד אבו ריא: אם אני לא משכנע אותו הבקשה לא נדחית.
<ראיד אבו ריא: לכן התהליך חשוב מאוד.
<ראיד אבו ריא: זה שחסר אשראי בשוק לעסקים הקטנים, אני מסכים, חסר אשראי בשוק.
רוברט אילטוב: בבקשה, יש לך דקה, כי בשעה 16:00 אנחנו חייבים לסגור את הישיבה.
<יניב פרץ: אני נציג של הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון.
<יניב פרץ: רציתי לציין שבמסגרת דוח ועדת זקן הוחלט על הקמת צוות משרדי בתוך משרד האוצר, שכולל את אגף החשב הכללי ואגף התקציבים וכמובן הממונה על שוק ההון, לנסות לבחון איך אפשר להשתמש במקורות הגופים המוסדיים לצורך האשראי הקמעונאי, שזה כולל גם אשראי לעסקים קטנים ובינוניים.
<יניב פרץ: בשבועות הקרובים אנחנו אמורים להציג המלצות מסוימות.
<יניב פרץ: אני יכול להגיד שזה נושא לא פשוט, כי בעולם לא מצאנו ראיות לגופים, קרנות פנסיה או חברות ביטוח שמשקיעות הרבה באשראי לעסקים קטנים, אלא דרך קרנות פרטיות.
רוברט אילטוב: אני סומך על היצירתיות שלכם.
<יניב פרץ: רציתי גם להצטרף לנושא שהעלתה היועצת המשפטית של הבנק החברתי, שבאמת חשוב לקדם גם את נושא נתוני אשראי, בעיקר בנוגע לאשראי למשקי בית, כי זה כלי מאוד-מאוד חשוב.
<יניב פרץ: אנחנו רואים היום גם באשר להלוואות peer to peer, מה שנקרא: אני שם כסף באיזה אתר מסוים ומלווה לאדם מסוים.
<יניב פרץ: חשוב מאוד לקדם את הנושא הזה על מנת לעודד את התחרות הזאת.
<אורי בארי: רציתי להגיד שבבחינת הסיכונים ויכולת הצמיחה וההישרדות של עסק, אחד הפרמטרים המרכזיים הוא איכויות הניהול, ואיכויות הניהול לעתים שייכות ליזם עצמו, ואם הן לא שייכות אליו אז זה באמת אותם כלים של יועצים וכלים ניהוליים נוספים שאפשר לתת לו.
<אורי בארי: זאת אומרת, הכלים והליווי והייעוץ של העסק הם פרמטר, מבחינתי, אחד המרכזיים ביותר בניהול הסיכונים של העסק בעת קבלת האשראי.
<אורי בארי: אני חושב שלכן מאוד-מאוד חשוב לשלב את זה עם בחינת האשראי.
<אורי בארי: הדבר השני, למיטב ידיעתי יש איזו הקבלה בין הלוואות לעסקים בינוניים והלוואות לעסקים קטנים שהבנקים נדרשים לתת.
<אורי בארי: כלומר, ייתכן מצב שייגמר התקציב של הלוואות לעסקים קטנים או בינוניים ואז זה יגביל את הבנק לתת גם הלוואות מהסוג השני.
<קריאה: זה מה שקרה בקרן.
<אורי בארי: זה מגביל.
<אורי בארי: בגלל ניצול תקציב אחד אי אפשר להשתמש בשני.
<אורי בארי: זה גם פרמטר, שיש כסף שקיים בבנק אבל לא יכולים לתת אותו כהלוואות לעסקים.
רוברט אילטוב: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס לפני שאני נותן לנציגי משרד האוצר לסכם?
<איתי בן נתן: הייתי שמח שאול את ארבל לוין מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים האם יש איזה מחקר או סטטיסטיקה לגבי ההצלחה של העסקים לאחר שעברו את התהליך אצלכם.
<איתי בן נתן: האם יש פה גם פרמטרים איכותיים שבהתאם להם הסוכנות נמדדת?
<ארבל לוין: אענה בשני דברים קצרים.
<ארבל לוין: אחד, בעוד חודשיים בערך אמור להגיע לישראל, אנחנו עורכים מחקר ביחד עם ה-OECD על כל נושא האשראי בערבות מדינה.
<ארבל לוין: אמור להגיע לכאן צוות של ה-OECD, שעשה את זה בעבר במדינות אחרות, שאמור לבצע את זה פה.
<ארבל לוין: במקביל עכשיו הגיע אלינו צוות של ה-OECD למפות עבור ה-OECD, הולכים להוציא דוח על ישראל תוך שנה וחצי, מתחילים עכשיו את התהליך, על מצב העסקים הקטנים, ובכלל זה בעיקר גם על האשראי, זה יהיה פרק נכבד שם.
<ארבל לוין: התשובה היא כן, אנחנו עובדים על זה.
<ארבל לוין: זה תחום מסובך מאוד כי קשה לבודד את רעשי הרקע.
<ארבל לוין: בגלל זה הבאנו מישהו מבחוץ שיעזור לנו לעשות את זה.
חנין זועבי: אפשר עוד פעם לדרוש מכם פילוח מגדרי ופילוח מגזרי?
<ארבל לוין: אין לי את נתוני האשראי הללו.
<ארבל לוין: אני לא יכול לעשות את הניתוח הזה.
<ארבל לוין: זה בנק ישראל.
חנין זועבי: אז על מה יהיה המחקר?
<ארבל לוין: אנחנו נחפש נתונים, נלך לבנק ישראל, נבקש נתונים.
חנין זועבי: על היעילות.
<ארבל לוין: על היעילות של הקרן בערבות מדינה.
<איתי בן נתן: על האפקטיביות.
חנין זועבי: אז יש פה גם מקום לפילוח.
<ארבל לוין: אני מסכים אתך.
<ארבל לוין: זה ייעשה שם.
רוברט אילטוב: בבקשה, גברתי, רצית לדבר.
<נעמי היימין רייש: אני מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה.
<נעמי היימין רייש: רציתי להתייחס לנושא של נתוני פתיחה וסגירה של עסקים שעלה פה.
<נעמי היימין רייש: הנתון של היחס בין עסקים שנפתחים לעסקים שנסגרים לא רק שהוא לא חריג ביחס לשנים קודמות, הוא גם לא חריג ביחס לעולם כולו.
<נעמי היימין רייש: כך שלא צריך להיות מודאגים מהנתון הזה.
<נעמי היימין רייש: זה לא נתון שאנחנו נוטים להשתמש בו רבות.
<רובי נתנזון: הפתיחה נטו נמצאת בירידה.
<רובי נתנזון: לפני שנה נפתחו 12,000 עסקים והשנה נפתחו 10,000 עסקים.
<רובי נתנזון: זאת אומרת, יש ירידה נטו בפתיחה של עסקים.
<איתי בן נתן: שיעור הסגירה גדל ל-41% מ-37%.
<נעמי היימין רייש: עוד הערה קצרה לגבי הנושא הזה.
<נעמי היימין רייש: יש נתונים אחרים שדווקא מעניין יותר להסתכל עליהם, לגבי מעבר עסקים בין קבוצות גודל, עסקים שצמחו או שהצטמצמו.
<נעמי היימין רייש: שם אנחנו כן רואים את המצב הבעייתי של עסקים קטנים, שיש יותר עסקים שמצטמצמים מאשר עסקים שמתרחבים.
<נעמי היימין רייש: אבל שוב, הנתון על היחס פתיחה-סגירה הוא דבר שמאוד אוהבים להשתמש בו ולעשות ממנו כותרות אבל חשוב לומר שהוא נתון שלא משקף נאמנה את המציאות, בשל סיבות רבות.
רוברט אילטוב: אני מבקש שישלחו לנו את הדוחות כדי שגם אנחנו נשתמש בנתונים האלה.
<נעמי היימין רייש: בסדר גמור, יש לנו אותם.
רוברט אילטוב: נציגי משרד האוצר לסיכום.
רוברט אילטוב: בשורה התחתונה, מתי יהיה כסף?
<עמית מרזאי: אין לי מה להוסיף מעבר למה שאמרתי קודם.
רוברט אילטוב: לסיכום, אני פונה בשם הוועדה.
רוברט אילטוב: כפי שאמרתי, אכן נקיים באופן שוטף את דיוני הוועדה.
רוברט אילטוב: הנושאים שהועלו פה יידונו, כולל נושא הליווי והעזרה בניהול, כולל נושא המגזרים – הערבי, החרדי, עולים חדשים, והרבה מאוד נושאים נוספים.
רוברט אילטוב: באותה הזדמנות אני רוצה לפנות למשרד האוצר באופן דחוף להשלים את הקרן ולחדש אותה מכיוון שזה אחד ממנועי הצמיחה של המשק.
רוברט אילטוב: כאשר אנחנו ממסים את הציבור ומקשים על הציבור אנחנו גם צריכים לבחון את האפשרות להשקיע במנועי צמיחה, והעסקים הקטנים הם מנוע צמיחה עיקרי.
רוברט אילטוב: גם רוב העסקים בתחום ההיי-טק ואלה שבאמת מובילים את כלכלת ישראל קדימה, רוב רובם עסקים קטנים.
רוברט אילטוב: מבין העסקים הקטנים והבינוניים, 98.5% הם עסקים קטנים עם פחות מ-50 עובדים, זאת ההגדרה.
רוברט אילטוב: לכן מדובר על הרוב המכריע של הציבור שמתקשה.
רוברט אילטוב: לא קיבלתי ממשרד האוצר תשובה לגבי הוועדה בראשות מיכל עבאדי בויאנג'ו, לנושא הגבלת האשראי.
<עמית מרזאי: נתבקשתי לומר שזה דורש את האישור שלה ואז של השר.
<עמית מרזאי: אני לא מכיר מעבר לזה.
רוברט אילטוב: פשוט כשהעברנו את הצעת החוק בקריאה טרומית, כדי שלעסקים קטנים באמת יהיה קל יותר כי המדינה היא המעסיק הגדול ביותר, אם זה המדינה, אם זה הצבא, אם זה האוניברסיטאות, בתי-החולים, רשויות מקומיות, כל הגופים האלה – כל הנושא מחייב הגבלת אשראי והסדרה של העברת תקציבים כדי שהם יגבילו את האשראי לעצמם ולא יחרגו מ-45 או 30 ימים כפי שנקבע בחוק.
רוברט אילטוב: עוד לא קבענו, זה נושא לדיון, אבל בטח לעסקים קטנים צריכה להיות ודאות עסקית מתי הם מקבלים את הכסף מן המדינה על השירות שהם מספקים.
רוברט אילטוב: אי אפשר שהעסקים הקטנים יישאו על כתפיהם את שכר העובדים, את המימון ואת המסים שהם משלמים, ברגע שמוציאים חשבונית מס צריכים לשלם את כל המס, אך את הכסף שעבורו שולם המס הזה הם מקבלים הרבה לאחר מכן.
<ארבל לוין: תוך חודש.
רוברט אילטוב: חודש?
רוברט אילטוב: הם רוצים שזה יהיה חודש.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לקבוע: תוך 45 ימים.
רוברט אילטוב: כעת זה תוך חצי שנה ויותר.
רוברט אילטוב: לכן הסיפור הזה בעייתי מאוד והוא מחייב הסדרה.
רוברט אילטוב: אי אפשר שהעסקים הקטנים יישאו על כתפיהם, הגם שיש את כל האילוצים של האשראי והבעיות שהם נתקלים בהן.
רוברט אילטוב: חייבים פה לקבל איזה פתרון לניהול העסקי שלהם והעברת התקציבים והכספים כראוי, בצורה שהמשק יעבוד ויתפקד.
רוברט אילטוב: גם זה חלק מהכספים.
רוברט אילטוב: מדובר בעשרות מיליארדי שקלים בשנה וזה גם כן מקור לאשראי.
רוברט אילטוב: לכן אנחנו כן רוצים את התשובה.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים שמשרד האוצר באופן מיידי יתערב ויטפל בנושא של הקרן כדי שעד סוף השנה יהיו כספים בבנקים לתת לעסקים קטנים את האוויר שהם זקוקים לו.
רוברט אילטוב: אנחנו נתכנס כבר בעוד כמה שבועות לדיון נוסף.
ניסן סלומינסקי: הנושא הראשון שאנחנו דנים בו הוא הנושא של נזקי הסופה.
ניסן סלומינסקי: זו ישיבת המשך.