GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן סלומינסקי: זאת אפשרות אחת.
ניסן סלומינסקי: אפשרות שנייה, במקום שני קבלנים, אפשר להכניס ארבעה או חמישה קבלנים ואז מתחילה תחרות אמיתית והמחירים גם ירדו.
יורם זבה: אני הבנתי, ותגיד לי אם אני טועה, שהרכבת הכתיבה מחירים אחידים לכל הקבלנים.
יורם זבה: ראינו את החוזרים האלה.
יצחק כהן: מי אלה הקבלנים?
בעז צפריר: הקבלנים הן חברות פרטיות, חברות הובלה פרטיות שיושבות על הפסים ובעצם מהוות גורם מתווך בין הרכבת לבין היבואן והיצואן.
יצחק כהן: לשם מה צריך אותם?
בעז צפריר: יש החלטת ממשלה מלפני שנה וחצי להקמת חברת בת למטענים ברכבת.
בעז צפריר: תפקידה של החברה הזאת לפתח את שירותי הקצה בשני הכיוונים, מה שעושות היום החברות.
בעז צפריר: לחברה הזאת ייכנסו שותפים מהמגזר העסקי, חברות רב לאומיות, על מנת להרחיב.
ניסן סלומינסקי: המגמה תהיה להוזיל את השלושים אחוזים למחירים שונים לגמרי?
בעז צפריר: המגמה תהיה לתת שירות טוב יותר ותחרותיות.
יורם זבה: למה להעלות את המחירים עכשיו?
ניסן סלומינסקי: הוא רק הסביר את השאלה.
יורם זבה: אני בעדו, אבל למה להעלות את המחירים עכשיו?
בעז צפריר: לא נתווכח על זה.
יורם זבה: ולהעלות את זה בצורה כזאת שמתעורר חשד – ואני מדבר מאוד בזהירות – שיש כאן הסדר כובל כיוון שכאן מדובר על מחירים אחידים לקבלנים ובסופו של דבר גם לנו.
ניר רז: נהפוך הוא.
ניר רז: הרכבת היא חברה ממשלתית ואסור לה להפלות בין הלקוחות.
ניר רז: היא חייבת להוציא מחיר אחיד ללקוחות.
אלי בר יוסף: אבל הקבלן הוא לא הלקוח שלך.
יורם זבה: אפשר לעשות מחירי מקסימום וזה לא שייך להנחות.
יורם זבה: אם היית מונופול, הייתי מתווכח, אבל במטענים אתם לא מונופול, כך שזה לא רלוונטי.
יורם זבה: אני רוצה לומר שבשורה התחתונה אנחנו מתנגדים להפוך את הסדר.
יורם זבה: זאת אומרת, קודם לעשות מחירים וכל זה על בסיס רעוע, לדברי המנכ"ל, ולפני שמפתחים ולפני שמדברים.
יורם זבה: איפה הייתם כל השנים האלה?
יורם זבה: שלמו על כך שלא עשיתם את זה עד היום.
יורם זבה: לדעתי מה שהוא אומר עכשיו אפשר לעשות תוך חצי שנה.
יורם זבה: אני כבר הייתי בסרטים האלה, ניהלתי חברות גדולות ואת זה אפשר לעשות תוך חצי שנה ואני תומך בך.
יורם זבה: אפילו הרצל אמר פעם שקודם באה הרכבת ואחר כך הנוסעים ולא ההפך ואני חושב שאתה צריך בעניין הזה להתאפק ולתת את הצ'אנס לפיתוח שלך – וכולנו נתמוך בך – ואז אתה תוכל להתחרות באופן שווה ויכול להיות שאתה יכול להעלות את המחירים בעד שירות יותר טוב.
יורם זבה: נשלם עבור שירות יותר טוב.
אלי בר יוסף: אני רוצה לחזק את דבריהם של אמיר ושל יורם ולהציג את זה מנקודת מבט של הנמל.
אלי בר יוסף: אנחנו בנמל בעצם מקיימים תחרות מאוד עזה מול חיפה על המטענים.
אלי בר יוסף: הנמל הוא בעצם גורם מחולל תחרות כי חברות הספנות, ככל שאנחנו מוסיפים חברות ספנות, כך היבואן והיצואן הישראלי נהנה ולא סופג את עלויות ההתייקרויות הבינלאומיות אלא בעצם התחרות מזינה את התעריף.
אלי בר יוסף: אנחנו בעצם מסבסדים הרבה פעמים מכולות צפוניות, ולהבדיל, חיפה, מכולות דרומיות, כדי לקיים את התחרות הזאת.
אלי בר יוסף: הרכבת היא באיזשהו מקום סמן ימני לתעריפים של המשאיות.
אלי בר יוסף: כמו שאמר כאן אמיר, הרכבת תעלה את התעריפים, למחרת המשאיות יעלו את התעריפים.
אלי בר יוסף: אין בעיה בתעריף.
אלי בר יוסף: עובדה שהמשאיות מתקיימות יפה מאוד עם התעריף.
אלי בר יוסף: הבעיה היא במבנה העלויות של הרכבת במטענים האלה.
אלי בר יוסף: אני אתן דוגמה.
אלי בר יוסף: לנמל הייתה בעיה דומה כשהיה לה גורם מתווך בתחום שדל אחסון רכבים מול יבואני הרכב.
אלי בר יוסף: השכלנו בתוך שנה להעלות את התעריפים עבור הנמל בחמישים אחוזים ולהוזיל את התעריפים בחמישים אחוזים עבור היבואן והיצואן במחיר אחסנה ליום.
אלי בר יוסף: איך קרה הפלא הזה?
אלי בר יוסף: כשיש קבלן באמצע, הקבלן חייב לקיים את עצמו והוא צריך לקחת מרווחים על הפעילות שלו ולמקסם רווח.
אלי בר יוסף: זה מה שהוא עושה.
אלי בר יוסף: רכבת המטענים, אחד הדברים שהיא צריכה לעשות זה בעצם התייעלות עסקית.
אלי בר יוסף: התייעלות עסקית, המשמעות שלה היא לנטרל את יחסי העבודה שהם פרובלמטיים לא פחות מאשר אצלנו בנמל, לקחת את הפרמטר של מבנה העלויות, בו יש שני קבלנים היום ומחר יהיה שלישי – אבל זה לא כל כך משנה – ובעצם לפרק את זה ולעבור לפעילות ישירה מול היבואן והיצואן ומול חברות הספנות.
אלי בר יוסף: ברגע שהם יעשו את המהלך הזה, הם יצליחו גם לחסוך הרבה כסף ואולי אפילו להוריד את התעריפים.
אלי בר יוסף: לדעתי זאת הדרך הנכונה ולא לגרום להתייקרות שבעצם לנו יש אינטרס כרגע, אינטרס מהמעלה הראשונה, שלא תהיה התייקרות בנושא הזה כי אנחנו כיום מתמודדים מול הכרזה של הממונה על ההגבלים על הנמלים כקבוצת ריכוז.
אלי בר יוסף: אנחנו כרגע מכינים את כתב ההגנה שלנו שיגיע לבית המשפט ואחד הנושאים שאנחנו מתייחסים אליו הוא חסמי מעבר.
אלי בר יוסף: ברגע שהם מייקרים את ההובלה וגורמים בעצם להובלה של מטענים מצפון לדרום ומדרום לצפון, המשמעות היא העלאת חסמי המעבר.
אלי בר יוסף: בנושא הזה אנחנו נגד מוחלט להעלאת התעריפים.
יצחק כהן: יש כאן מישהו מהקבלנים?
ניסן סלומינסקי: פעם ראשונה שמעתי על הקבלנים כאן.
נתנאל היימן: רציתי לדבר על הנושא של העלויות על המגזר העסקי, רציתי לדבר על העניין של העלויות החיצוניות כשלמשרד להגנת הסביבה אין עמדה כי כנראה המשאיות לא מזהמות את הכבישים, אבל מפתיעה אותי מאוד העמדה של משרד התחבורה.
נתנאל היימן: אני לא מבין איך אתם יכולים לתמוך בהעלאת תעריפים כזאת כאשר משרד התחבורה היום מקדם שמונה מיליארד שקלים, אם אני זוכר את המספר, כדי להקים שני רציפים נוספים בנמלים על מנת לקדם את התחרות.
נתנאל היימן: זה ביד אחת.
נתנאל היימן: הנמלים החדשים, אם ייבנו, אם ירצה הרגולטור והשם, פעם ראשונה ב-2020 יהיה לנו רציף נוסף.
נתנאל היימן: מוציאים שמונה מיליארד שקלים לנמלים שיהיו כאן
נתנאל היימן: בעוד שש שנים במקרה הטוב וביד השנייה הדבר היחיד שכן יכול לקדם תחרות כבר היום בין הנמלים, שזאת רכבת בין חיפה לאשדוד, את המחירים האלה מעלים וכמו שנאמר כאן, בהתאמה לזה גם המחירים של המשאיות יעלו.
נתנאל היימן: אני לא מבין את העמדה הזאת.
נתנאל היימן: בתוך כל העלות הזאת, התועלת המשקית - וכולם דיברו כאן על התועלת המשקית, גם האוצר וגם הרכבת, אבל לא ראינו מספר – לתוך התחשיב הזה של התועלת המשקית תכניסו גם את התחרות בין הנמלים וגם את העלויות של המשאיות הנוספות.
יצחק כהן: אתה בהחלט יכול להגיד שהנמלים מיותרים לגמרי.
יצחק כהן: לא צריך עוד שני נמלים.
נתנאל היימן: עוד משפט אחד לגבי הרכבת.
נתנאל היימן: הרכבת היא חברה רצינית, הרכבת היא חברה טובה, במיוחד בהנהלה הנוכחית שלה אבל אתם צריכים להחליט אם אתם חברה ממשלתית, אם אתם חברה לאומית או אתם חברה עסקית.
נתנאל היימן: במצגת שלכם יש שקף אחד שאתם טוענים שאתם חברה שצריכה להרוויח ואסור לה להפסיד, ושקף אחרי כן אתם תורמים למשק, אתם תורמים לכלכלה.
נתנאל היימן: תחליטו איפה אתם נמצאים.
ניר רז: זה לא סותר.
ניסן סלומינסקי: אם הוא רק עסקי, הוא נמצא בגירעון של חמישים אחוזים.
ניסן סלומינסקי: הוא חייב לקבל את הסבסוד.
ניסן סלומינסקי: הוא לא מסוגל להיות עסקי אלא אם כן הוא יעלה את המחירים פי שניים ויותר ואז הוא לגמרי נגמר.
ניסן סלומינסקי: נכון להיום הוא לא מסוגל להיות כלכלי.
ניסן סלומינסקי: גם לאחר מכן ראינו שהוא תמיד יפסיד.
נתנאל היימן: הייתי השבוע בשימוע של תאגידי המים וישב שם מנכ"ל תאגיד מי אביבים והסביר למה תעריף המים נמוך מדי ולמה הוא לא יכול לחיות עם התעריף הנוכחי.
נתנאל היימן: יום אחרי כן, עשרים עובדים שלו נלקחו למעצר כי הם הבינו שכל הכספים האלה מבוזבזים.
נתנאל היימן: אני עוד לא שמעתי מישהו שטוען שהעלויות שלו נמוכות מדי.
ניסן סלומינסקי: תאגידי המים הם לא דוגמה כי אנחנו בפעילות לפרק אותם.
נתנאל היימן: אתם רוצים שאני אכנס לעלויות שלכם?
נתנאל היימן: תבקשו פיקוח על המחירים.
ניסן סלומינסקי: תמו ההתייחסויות.
ניסן סלומינסקי: שמעת את הבקשות ואת הדברים.
ניסן סלומינסקי: השיחה כאן היא שיחה פנימית.
ניסן סלומינסקי: כל מי שדיבר, שמעתי דבר אחד ברור והוא שכולם רוצים שאתם תהיו חזקים ואיתנים וכתוצאה מכך גם תוכלו להוזיל את המחירים, אם העסק יעבוד טוב.
ניסן סלומינסקי: כולם רוצים בטובת
ניסן סלומינסקי: כם כי זאת הטובה של כולנו.
ניסן סלומינסקי: היה כאן חלק שתמך וחלק שביקש ואמר שעדיין לא הזמן להעלות את המחירים.
ניסן סלומינסקי: חלק אמר שאולי בכלל לא וחלק אמר שתגיעו לשלב שקודם תשפרו את האיכות ואז תהיה הצדקה להעלאת המחירים.
ניסן סלומינסקי: אלה שלושת הדעות.
בעז צפריר: אמרתי לכם שחטיבת המטענים שלנו, להבדיל מחטיבת הנוסעים, היא גוף שנדרש בו שינוי ניהולי, ארגוני, תמחירי.
ניסן סלומינסקי: מה שנקרא שינוע גדול.
בעז צפריר: להגיע בסוף העשור לכך שנוביל פי שלוש מטענים, בעיקר בתחום המכולות, מכפי שאנחנו עושים היום.
בעז צפריר: יש לזה כמה פעולות במקביל ואנחנו פועלים בכמה מישורים.
בעז צפריר: העלו כאן את הנושא של המשנעים ואנחנו פועלים במשא ומתן אינטנסיבי עם בעלי המטענים.
בעז צפריר: אני חושב שהאינטרס המשותף של הפורום הזה ושל כל משתמשי ההובלה הוא שיהיה גוף מטענים חזק ברכבת כי הוא אלטרנטיבה טובה ביותר.
בעז צפריר: היות והמחירים שלנו הוקפאו במשך שבע שנים, שיעור עלייה כזה – ודובר על עליית מחירי הדלק – אם היינו מוצמדים למחירי הדלק, שיעור העלייה היה צריך להיות פי ארבע כי מחירי הדלק עלו פי ארבע באותה תקופה.
בעז צפריר: לכן אנחנו צריכים להמשיך ולפעול במקביל בארבעת הנתיבים הללו, לרבות עליית המחירים שלאור משא ומתן שהתקיים בשלושת החודשים האחרונים היא גם עליית מחירים מדודה.
ניסן סלומינסקי: כמה תהיה ההעלאה?
בעז צפריר: במצטבר 12 אחוזים, שזה שישה מיליון שקלים בלבד גם לרכבת וגם למובילים.
בעז צפריר: אם אנחנו מדברים על כך שבשנת 2014 נוביל במחירים שאנחנו גובים מבעלי המטענים בערך 180 מיליון שקלים, שישה מיליון מתוך ה-180 מיליון, זה לא סכום מהותי לא לבעלי המטענים והרכבת במסלול ההתייעלות, כפי שתיאר מורן מאגף התקציבים, זה חלק מהמסלול שאנחנו גם נדרשים במהלך החיזוק של חטיבת המטענים.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, אתה נשאר בדעתך שלא לחכות עד שאתה מתייעל אלא עכשיו אתה צריך את ההעלאה.
יורם זבה: אנחנו נילחם בזה בכל הכוח.
ניסן סלומינסקי: לנו כוועדת הכספים אין סמכות בנושא הזה.
ניסן סלומינסקי: זה לא צו או משהו שנצטרך לאשר אותו או לא לאשר אותו.
ניסן סלומינסקי: הדו שיח הזה היה חשוב.
יצחק כהן: דיברו על הקבלנים.
יצחק כהן: במה זה כרוך?
יצחק כהן: למה צריך אותם?
ניסן סלומינסקי: שהוא יוכל להתארגן לעשות את זה.
ניסן סלומינסקי: הרי הקבלנים, מה שהם עושים מעבר לזה, זה הקצוות.
ניסן סלומינסקי: הרכבת נעצרת באשדוד ומישהו צריך לפרוק את המטען ולהעביר למשאית לכיוון אשקלון ואת זה עושים הקבלנים.
ניסן סלומינסקי: זאת עלות הקבלנים.
אמיר שני: הוא לא מעביר לאשקלון.
אמיר שני: שלא נתבלבל.
ניסן סלומינסקי: סתם נתתי כדוגמה למשולש.
ניסן סלומינסקי: הם הולכים להתארגן לקראת זה.
ניסן סלומינסקי: היום הם עוד לא מאורגנים לקראת זה ואז זה יוריד את המחירים.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, שמענו.
ניסן סלומינסקי: תדע שזכיתם כאן לתמיכה מהבחינה הזאת שהפעם אומרים שיש הנהלה רצינית.
ניסן סלומינסקי: כולם רוצים את טובת הרכבת.
ניסן סלומינסקי: נשארו חילוקי דעות מסוימים ותפתרו אותם.
ניסן סלומינסקי: שוב, תודה על שהקפאתם את ההעלאה ותודה שאלה לא 22 אחוזים אלא רק 12 אחוזים.
ניסן סלומינסקי: על סדר היום תקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף) (תיקון), התשע"ד-2014.
אמיר וסרמן: רשות לניירות ערך.
אמיר וסרמן: אנחנו עדיין נמצאים במהלך שאנחנו קוראים לו סדרת ההקלות הראשונה.
אמיר וסרמן: בעצם הוועדה, ואחריה מליאת הכנסת, אישרו הצעת חוק להקלות לפיתוח שוק ההון שמורכבת משורה של הקלות בנושאים שונים תחת פיקוח רשות ניירות ערך.
אמיר וסרמן: כדי להכניס את ההקלות האלו לפועל, בדרך כל נדרשות תקנות.
אמיר וסרמן: לפני שבועיים אושרו בוועדה תקנות שנוגעות לחברות קטנות והיום אנחנו בסט נוסף, ויהיו תקנות נוספות גם בשבועות הקרובים.
אמיר וסרמן: ההקלות היום נוגעות לתשקיפי מדף.
אמיר וסרמן: יש כאן שלושה קבצים של תקנות שמטפלים בשני דברים עיקריים שנוגעים לתשקיפי מדף ואני אסביר במילה מהו מנגנון תשקיפי המדף ואחר כך את ההקלות העיקריות.
ניסן סלומינסקי: אלה דברים שקשורים לבורסה?
אמיר וסרמן: כן.
ניסן סלומינסקי: יש כאן נציג של הבורסה?
ניסן סלומינסקי: למה הם לא מגיעים?
ניסן סלומינסקי: הם מגיעים רק כאשר מחמירים ולא כאשר מקלים?
אמיר וסרמן: אני חושב שההקלות האלה זוכות לרוח גבית.
ניסן סלומינסקי: אבל אני צריך לשמוע שהם יאמרו לי שאלה אכן הקלות או שיאמרו שיש בתוך הסט הזה של ההקלות יש דבר אחד שהוא החמרה וכל ההקלות לא שוות להם אם הוא ייכנס.
ניסן סלומינסקי: היה שווה לשמוע את עמדתם.
ניסן סלומינסקי: זה פלא גדול שהם לא מגיעים.
אמיר וסרמן: אני חושב שהגופים מודעים לקיום הישיבה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות ששווה לא לדון בזה ואולי פתאום מישהו שם יתעורר.
אמיר וסרמן: אני חושב שלא.
אמיר וסרמן: אני אציין בקבצים הנוכחיים מקום אחד בו לא מדובר בהקלה אבל זאת בעצם דרישה שהיא מאוד הגיונית וגם לא נכנסת לתוקף בעקבות אישור התקנות האלה.
אמיר וסרמן: צריך לזכור שהליך ההקלות עבר שימוע ציבורי רחב היקף.
אמיר וסרמן: בדרך כלל פעמיים ושלוש שמענו את ציבור המפוקחים, את הציבור הרחב ואנחנו מגיעים לכאן אני חושב עם תוצר.
ניסן סלומינסקי: המפוקחים, הכוונה לחברות עצמן.
אמיר וסרמן: היום מדובר בחברות הציבוריות, בהקשרים אחרים לפעמים זה ציבור יעוצי ההשקעות וקרנות הנאמנות.
ניסן סלומינסקי: הם קיבלו את כל מה שהם רצו.
אמיר וסרמן: לא, בוודאי שלא.
ניסן סלומינסקי: איפה הם כדי להשמיע את טענותיהם?
אמיר וסרמן: אנחנו לא יכולים לחייב אותם להגיע, אבל אני חושב שהם תומכים.
ניסן סלומינסקי: לא לחייב אותם, אבל מה זה תומכים?
טמיר כהן: אנחנו מפיצים את זה וכל הגורמים הוזמנו.
ניסן סלומינסקי: אני אחליט בסוף לא להצביע - אני רואה שאני היחיד שמצביע כאן – כי אני רוצה לשמוע את עמדתם.
אמיר וסרמן: אם אתם רוצים להבא אנחנו יכולים להעביר את התוצרים של הליך השימוע הציבורי, הערות ציבור שקיבלנו וכולי.
ניסן סלומינסקי: אני חושב שהם לא מבינים.
ניסן סלומינסקי: הם חושבים שברגע שהם גמרו אתכם, נגמר הסיפור.
ניסן סלומינסקי: הם ישבו אתם, הם לא קיבלו כל מה שהם רוצים אבל הם מודים על כך שיש הקלות.
ניסן סלומינסקי: בדיון הם בטח ביקשו דברים נוספים שהם לא קיבלו.
אמיר וסרמן: אני לא זוכר בהקשר של הקבצים שהיו בעיות.
ניסן סלומינסקי: בדרך כלל זה הולך כך.
אמיר וסרמן: אני אגיד כמה מלים על מנגנון תשקיפי המדף.
אמיר וסרמן: זה מנגנון שקיים כבר שבע או שמונה שנים, בעקבות מנגנון דומה בארצות הברית.
אמיר וסרמן: בדרך כלל, על מנת להנפיק ניירות ערך לציבור, נדרש פרסום של תשקיף שהרשות נותנת לו היתר.
אמיר וסרמן: ההליך של הכנת התשקיף, הבדיקה שלו, האישור שלו, זה הליך מאוד ארוך והמנגנון של תשקיפי המדף בעצם מאפשר לחברה לפרסם תשקיף שיהיה תקף לתקופה ארוכה יותר.
אמיר וסרמן: היום מדובר בתקופה של שנתיים.
אמיר וסרמן: ולכן במשך אותה תקופה התאגיד יכול לעשות הנפקות רבות בעיתוי שנוח לו בלי לעבור כל פעם את הליך הבדיקה של רשות ניירות ערך.
אמיר וסרמן: התנאים לכך הם שני תנאים עיקריים: ראשית, רק לחברות שנסחרות כבר מעל לשנה יש את האפשרות לפרסם תשקיף מדף, ושנית, דרישה שלאותה חברה לא היו הפרות דיווח בשלוש השנים האחרונות.
ניסן סלומינסקי: אם היא קיימת רק שנתיים, היא עונה על הקריטריון של שנה אבל אין לה את השלוש שנים.
אמיר וסרמן: נכון, אבל זה קריטריון שבעצם הוא שלילי.
אמיר וסרמן: כלומר, היא צריכה להיות חברה שבתקופה של שלוש השנים האחרונות, אם היא מדווחת בהן, לא היו לה הפרות דיווח.
אמיר וסרמן: אם היא מדווחת רק שנתיים, סופרים רק שנתיים.
אמיר וסרמן: ההקלה הראשונה שאנחנו יוזמים כאן זאת בעצם הארכת תקופת תשקיף המדף משנתיים לשלוש, בכפוף לכך שאחרי שנתיים נקבל הצהרה מהחברה שלא יהיו הפרות דיווח במשך שלוש השנים, שתהליך דומה נעשה לקראת פרסום תשקיף המדף.
אמיר וסרמן: זאת הקלה שנשמעת טכנית, בעצם שינוי של התקופה, אבל היא הקלה מאו משמעותית מבחינת עלויות וגם מבחינת הנגישות של החברות האלו לשוק ההון.
אמיר וסרמן: צריך לזכור שמדובר כאן על אוכלוסייה של חברות שכפופות כל הזמן לרגולציה של דיני ניירות ערך ולכן היכולת לבצע גיוסים חוזרים באופן מהיר יחסית, זה הצ'ופר שלהן, בעצם היכולת שלהן והתמריץ שלהן להיות בשוק ההון.
אמיר וסרמן: זה תמריץ שניתן רק לחברות שכבר נמצאות בבורסה.
ניסן סלומינסקי: הן ביקשו שזה יהיה לארבע שנים במקום שלוש?
אמיר וסרמן: לא, לא ביקשו.
אמיר וסרמן: בארצות הברית, אגב, יש תקופה של שלוש וחצי שנים אבל רק לחברות גדולות.
אמיר וסרמן: אנחנו כאן יזמנו הקלה של שלוש שנים לכלל החברות.
ניסן סלומינסקי: לא חילקתם.
אמיר וסרמן: לא חילקנו כי לא ראינו סיבה להבחין בהקשר הזה בין גדולות לקטנות.
אמיר וסרמן: לא הייתה בקשה לתקופה ארוכה יותר.
אמיר וסרמן: ההקלה השנייה בעצם תושלם בהמשך בקובץ תקנות שיובא לכם בעתיד והיא נוגעת להיקף הגילוי בתשקיף.
אמיר וסרמן: כיום בתשקיפי מדף, כיוון שחברה לא יודעת בדיוק איזה סוגי הנפקות היא תרצה לבצע במשך השנתיים הקרובות, היא כותבת פרק הצעה שיש בו את כל סוגי ניירות הערך האפשריים שהיא עתידה להנפיק – מניות, אגרות חוב, כתבי אופציה, אגרות חוב צמודות למדד ולא צמודות למדד, ריבית משתנה, ריבית קבועה וכולי.
אמיר וסרמן: הפרק הזה הוא לעתים יותר ממאה עמודים של כתיבה כשלעתים החברה לא מנפיקה בכלל במשך השנתיים, לעתים היא מנפיקה אחד מהסוגים שהיא חשבה עליהם ולעתים היא מנפיקה סוג אחר ממה שהיא הצליחה לחשוב עליו במועד התשקיף.
אמיר וסרמן: כל זה גורם לעלויות רבות בהכנת התשקיף וגם בבדיקה של רשות ניירות ערך והבורסה.
אמיר וסרמן: כאן הכוונה היא להפחית את הגילוי שניתן במועד תשקיף המדף, שהוא במידה רבה גילוי היפותטי, ולהשלים אותו לקראת דוח הצעת המדף.
אמיר וסרמן: אלו שתי ההקלות העיקריות.
אמיר וסרמן: יש כאן כמה הקלות נוספות משניות שאני אזכיר אותן עת נגיע לתקנות, אבל אלו שני הדברים העיקריים בסט הנוכחי.
אמיר וסרמן: הסט הראשון עליו אנחנו מדברים הוא תקנות ניירות ערך (תנאים להצעה על פי תשקיף מדף).
אמיר וסרמן: כאן בעצם יש את ההקלה של הארכה משנתיים לשלוש שנים.
ניסן סלומינסקי: נקריא את זה.
חנוך הגר: תקנות ניירות ערך (תנאים להצעה על פי תשקיף מדף) (תיקון), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיף 23א(ד) לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 בתקנה 1 לתקנות ניירות ערך (תנאים להצעה על פי תשקיף מדף), התשס"ו-2005 (להלן – התקנות העיקריות) – בפסקה (2) במקום "פרסום התשקיף" יבוא "הגשת הבקשה למתן ההיתר לפרסום תשקיף".
חנוך הגר: אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) על אף האמור בפסקאות (1) ו-(2), הרשות רשאית להתיר הצעת ניירות ערך על פי תשקיף מדף או להתנות מתן ההיתר לפרסום תשקיף מדף בתנאים שתורה, בהתחשב בין היתר בחומרת הפרת חובת הדיווח, מספר ההפרות שבוצעו והצעדים שנקט התאגיד לשם מניעת הישנותן והכול אם ראתה הרשות כי נכון לעשות כן וכי אין בכך בכדי לפגוע בענייניו של ציבור המשקיעים".
חנוך הגר: הוספת תקנה 1א אחרי תקנה 1 יבוא: "1א.
חנוך הגר: בקשת תאגיד לקבלת היתר לפרסום תשקיף מדף או הארכתו (א) בקשת תאגיד לקבלת היתר לפרסום תשקיף מדף או להארכת התקופה שבמהלכה ניתן להציע ניירות ערך לפי התשקיף האמור תכלול לפחות פרטים אלה: (1) הצהרה כי התאגיד קיים את הדרישות הנוגעות לחובות הדיווח החלות עליו, בתקופה האמורה בתקנה 1(1) או (3) לפי העניין, ולעניין בקשה להארכת תקופת תשקיף המדף, מיום קבלת ההיתר עד מועד הגשת הבקשה להארכת תקופת תשקיף המדף, או פירוט בדבר אי קיום דרישות כאמור.
חנוך הגר: פירוט כאמור יינתן במתכונת שתורה הרשות.
חנוך הגר: (2) הצהרה כי ב-36 החודשים שקדמו ליום הגשת הבקשה לא הורשע נושא משרה בו בעבירה לפי חוק זה הנוגעת להפרת חובת דיווח החלה עליו ולא מצא בית משפט בהליך אזרחי שהפר הוראה כאמור, ולעניין בקשה להארכת תקופת תשקיף המדף – מיום קבלת ההיתר עד מועד הגשת הבקשה להארכת תקופת התשקיף האמור או פירוט בדבר הרשעה או קביעה של בית משפט כאמור.
חנוך הגר: (ב) הצהרה כאמור בתקנת משנה (א), תעודכן בסמוך למתן ההיתר לפרסום התשקיף".
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור תקנות ניירות ערך (תנאים להצעה על פי תשקיף מדף) (תיקון), התשע"ד-2013?
ניסן סלומינסקי: אני אומר כמה מלים על הקובץ הבא.
ניסן סלומינסקי: תקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך) (תיקון) התשע"ד-2013.
ניסן סלומינסקי: בתקנות האלה יש את ההקלה של צמצום היקף הגילוי בתשקיף מדף והבהרה מה נדרש בדוח הצהרת המדף.
ניסן סלומינסקי: כלומר, לקראת ההנפקה עצמה.
ניסן סלומינסקי: בנוסף יש כאן תיקון תקנה 4א שהיא החמרה יחסית למצב הקיים היום ואני אסביר אותה.
ניסן סלומינסקי: בעצם הדבר שאנחנו רוצים להוסיף כאן, לנוכח האפשרות הגדולה יותר שאנחנו נותנים להנפיק בתשקיפי מדף, זאת אמירה של רואה החשבון המבקר שמבקר את הדוחות הכספיים בדוח המדף אם היו שינויים לעומת הדוח שהוא חתם עליו.
ניסן סלומינסקי: אנחנו קוראים לזה דוח אירועים.
ניסן סלומינסקי: זה דומה לביאור שרואה החשבון נותן, ביאור של אירועים אחרי תאריך המאזן.
ניסן סלומינסקי: למשל, יכולה להיות חברה שפרסמה את הדוחות הכספיים שלה בסוף חודש מרץ, תשקיף המדף פורסם נניח בחודש מאי והיא מבצעת את ההנפקה באוקטובר.
ניסן סלומינסקי: זה אומר שהיא מבצעת את ההנפקה על בסיס הדוח השנתי ושני דוחות רבעוניים שהוגשו לאחר מכן ואנחנו רוצים שהפער בין הדוח האחרון שהוגש, הדוח הכספי האחרון, לבין מועד ההנפקה עצמה יכוסה בעצם באמירה של רואה החשבון מה קרה בתקופה הזאת, האם הדברים שהוא ביקר בדוחות הכספיים עדיין רלוונטיים.
ניסן סלומינסקי: זה דבר שלא קיים היום.
ניסן סלומינסקי: הוא מגיש לכם?
ניסן סלומינסקי: למי הוא מגיש את הדוח הזה?
אמיר וסרמן: זה חלק מהפרסום לציבור.
אמיר וסרמן: זה לא רק לרשות.
אמיר וסרמן: התקנה הזאת לא תיכנס לתוקף כאן כי בעצם תהיה תקנה נוספת כזאת בתקנות פרטי תשקיף שיידונו בהמשך.
אמיר וסרמן: כלומר, שם יהיה אפשר לקיים שוב את הדיון אם זה נכון, אבל אני רואה לנכון לציין את זה כי כאן זאת החמרה לעומת המצב הקיים.
ניסן סלומינסקי: הם דיברו בנושא ולא קיבלתם את עמדתם?
אמיר וסרמן: בעצם יש כאן קשת של אפשרויות.
אמיר וסרמן: ברור שהמידע לקראת הנפקה צריך להיות.
ניסן סלומינסקי: אני שואל לגבי האינפורמציה.
ניסן סלומינסקי: היו כאלה שניסו לבטל את זה?
אמיר וסרמן: הגורם הרלוונטי כאן, ואולי נבקש ממנו לבוא לדיון לקראת האישור של התקנה הזאת, זה פורום מנהלי הכספים שהם בדרך כלל מגיבים לשינויים שלנו בהקשר של דוחות כספיים ואולי גם לשכת רואי חשבון יכולה להיות רלוונטית כאן.
אמיר וסרמן: אני כבר לא זוכר בדיוק את ההערה שהם נתנו לעניין הזה.
אמיר וסרמן: אני רק אגיד שאנחנו לא בחרנו כאן באפשרות החמורה ביותר.
אמיר וסרמן: כלומר, האפשרות החמורה ביותר היא לדרוש פשוט אישור וחתימה מחדש של הדוחות הכספיים במועד ההנפקה.
אמיר וסרמן: אנחנו בעצם ביקשנו דוח שמעדכן שלא היו שינויים לעומת המועד שבו הוגשו הדוחות הכספיים.
נתנאל היימן: התאחדות התעשיינים.
נתנאל היימן: אצלנו יש את פורום מנהלי הכספים בתעשייה ואנחנו הערנו לניירות של הרשות לניירות ערך.
נתנאל היימן: כמו שציינת, לא קיבלנו את כל מה שהערנו אבל אני חושב שהתקנות האלה הן חשובות והמתווה הזה חשוב שהוא יעבור כמה שיותר מהר, למרות שלא כל ההסתייגויות התקבלו.
ניסן סלומינסקי: נקריא.
חנוך הגר: תקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך) (תיקון), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 23א(ז)(2) לחוק ניירות ערך, התשדכ"ח-1968, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 בתקנה 1 לתקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך), התשס"ו-2005 (להלן – התקנות העיקריות) – לפני ההגדרה "דוח מיידי" יבוא: "אירועים" – אירועים לאחר תקופת הדיווח, כהגדרתם בכללי החשבונאות המקובלים.
חנוך הגר: "דוח אירועים" – דוח בדבר אירועים מהותיים שאירעו אחרי מועד חתימת הדוחות ועד סמוך למועד פרסום דוח הצעת המדף".
חנוך הגר: אחרי ההגדרה "התקופה להגשת הזמנות" יבוא: "מועד חתימת הדוחות" – "מועד חתימת הדוחות הכספיים השנתיים או הביניים האחרונים שפרסם התאגיד בהתאם לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, לפי המאוחר".
חנוך הגר: אחרי ההגדרה "שעת מסחר" יבוא: ""תקנות דוחות תקופתיים ומיידיים" – תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים), התש"ל- 1970".
חנוך הגר: ""תקנות פרטי תשקיף" – תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה), התשכ"ט-1969".
חנוך הגר: תיקון תקנה 2 בתקנה 2 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא "בה צעה לציבור שלתעודות התחייבות, יפרסם לציבור גם טיוטת שטר נאמנות שני ימי עסקים לפחות קודם לפרסום דוח הצעת המדף".
חנוך הגר: תיקון תקנה 4 בתקנה 4 לתקנות העיקריות - במקום הרישה יבוא: "(א) בדוח הצעת מדף יובאו כל שינוי או חידוש מהותיים שאירעו בכל עניין שיש לתארו בתשקיף המדף, לעניין זה יראו דיווחים שהגיש התאגיד לאחר פרסום תשקיף המדף כדיווחים שנכללו בדוח הצעת המדף על דרך של הפנייה.
חנוך הגר: כמו כן יכלול דוח הצעת המדף גם את הפרטים הבאים אם הם נוגעים להצעה".
חנוך הגר: אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) לגבי תעודות התחייבות מוצעות, סך כל ערכה הנקוב של הסדרה והפרטים המנויים בפרטים (1)(ח) עד (יא), (3), (4) ו-(8) לחלק א' של התוספת השמינית לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, בשינויים המחויבים".
חנוך הגר: פסקאות (5) ו-(6) – יימחקו.
חנוך הגר: בסופה יבוא: "(ב) בדוח הצעת מדף יכללו הפרטים המנויים בתקנות 7, 9, 10, 16, 18 עד 25, 29, 31(א), 32, 33, 35 עד 43, 44ב, 51, 61, 63, 69 לתקנות פרטי תשקיף, בשינוים המחויבים ולפי העניין, ולעניין ניירות ערך מסחריים יכללון הפרטים הקבועים בפרק י"ב בתקנות פרטי תשקיף, בשינויים המחויבים".
חנוך הגר: הוספת תקנה 4א אחרי תקנה 4 לתקנות העיקריות יבוא" "4א.
חנוך הגר: אירועים לאחר חתימת הדוחות (א) על דוח הצעת מדף יחולו הוראות תקנות 60ב(ב) ו-60(ג) לתקנות פרטי תשקיף בדבר דוח אירועים, בשינויים המחויבים.
חנוך הגר: (ב) בדוח הצעת המדף ייכלל מכתב הסכמה של רואה החשבון המבקר, כאמור בתקנת 62 לתקנות פרטי תשקיף, בשינויים המחויבים, ותצוין עובדת צירופו.
חנוך הגר: כלל דוח הצעת המדף מכתב הסכמה הכולל פסקת הדגש, יצוין תוכן פסקת ההדגש.
חנוך הגר: (ג) כלל דוח הצעת המדף דוחות כספיים שאינם ערוכים על סמך הנחת העסק החי, כאמור בתקנה 60ב(ג) לתקנות פרטי תשקיף, תצוין עובדה זו וכן יצוין צירופו של דוח המבקרים או דוח הסקירה של רואה החשבון לגבי הדוחות הכספיים".
חנוך הגר: תחילה תחילתן של תקנות אלה במועד תחילתן של תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה), תיקון מס' ), התשע"ד-2014.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור תקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך) (תיקון), התשע"ד-2013?
ניסן סלומינסקי: אם היה כאן מישהו שהיה מסביר לנו את ההחמרה והיינו חושבים שזה חמור מאוד, יכול להיות שהיה מה לעשות, אבל מאחר ואף אחד לא מוצא לנכון לבוא, לפחות שתיקה כהודאה ואנחנו מתקדמים.
אמיר וסרמן: הקובץ השלישי והאחרון נוגע לשינוי מכך שהגילוי המפורט אודות ניירות ערך לא יהיה בתשקיף עצמו אלא לקראת ההנפקה והוא קובע שכאשר מדובר בשטר נאמנות, בעצם הגילוי יידרש לפחות יומיים, שני ימי עסקים, לקראת ההנפקה ולאחר מכן ניתן יהיה להנפיק על פי שטר הנאמנות רק אם לא היו שינויים מהותיים.
אמיר וסרמן: כלומר, גם כאן זה בעצם חוזר להקלה שתיארתי בפתח הדברים.
אמיר וסרמן: אנחנו מורידים את הגילוי המאוד מפורט שיהיה במועד תשקיף המדף ומעבירים אותו לגילוי לקראת ההנפקה הקונקרטית שמתייחסת לנייר ערך מסוים.
חנוך הגר: תקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף) (תיקון), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיף 24(ב) לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 2א בתקנה 2א לתקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף), התשס"ו-2005 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 2א – בתקנת משנה (א), פסקה (3) – תימחק.
חנוך הגר: בתקנת משנה (ב), אחרי "ממועד פרסום התשקיף" יבוא "ובלבד שעבר מנין הימים המנויים בתקנה 1 או 2, לפי העניין, ממועד פרסומה של הטיוטה האחרונה".
חנוך הגר: תיקון תקנה 3 בתקנה 3 לתקנות העיקריות – במקום "ובלבד שדוח הצעת המדף הראשונה פורסם לא" יבוא "ולא".
חנוך הגר: הסיפה – תימחק.
חנוך הגר: הוספת תקנה 3א אחר תקנה 3 לתקנות העיקריות יבוא: "3א.