GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שמואל האוזר: המון שלייקס שהוספנו לקרנות הזרות – מה שדובר פה שהן דווקא מאד מכבידות על הקרנות הזרות כשהן באות, מתוך דאגה לצרכן, מתוך - - -
יעקב ליצמן: בסדר, ברגע שאתה אומר שוויון על הכל - - -
יצחק כהן: אי אפשר לעשות שוויון על הכל.
יצחק כהן: הסבירו שזה לא ניתן - - -
<קריאה: שוויון מינימאלי, לפחות באפיקי השקעה.
יצחק כהן: הגינות מקסימאלית, אבל לא השוואה.
<שמואל האוזר: זו מערכת דינים שונה, מדובר פה במצבים שונים – ולכן אתה אף פעם לא יכול להיות שזה יהיה שווה, אבל אני חושב שהגענו למקום שזה דומה וזה סביר, בהתחשב גם בדירקטיבה, אנחנו עושים את הדברים הנכונים.
<שמואל האוזר: הדבר האחרון – לגבי עמלות המרה, בואו לא נאחז עיניים, אמרנו, לגבי עמלות המרה שזה לא פותח חשבון ומתחיל לשחק.
<שמואל האוזר: בפעם הראשונה יש המרה ומאותו רגע, אין יותר המרות, כי יש לך מטבע חוץ, וזה נגמר.
<שמואל האוזר: אז הסוגיה הזו נפתרה, באה לידי פתרונה, ואני חושב שמהבחינה הזו איו לנו את הבעיה.
<שמואל האוזר: מי שטוען שזה ייתן איזה עדיפות, אז כבר אותה גם כן פתרנו.
<שמואל האוזר: כל הדברים האלה היו בשיחה עם כל הגופים.
<שמואל האוזר: נקודה אחרונה – כל דבר שנעשה בתחום של הקרנות ותעודות הסל נעשה בשיתוף פעולה, נאמר כאן קודם, באמת יוצא דופן, עם התעשייה.
<שמואל האוזר: אנחנו לא באים לכאן כלאחר יד.
<שמואל האוזר: ישבנו, זה לקח הרבה זמן – במקרה הזה – שנים, עד שהגענו לנקודת הזמן הזו.
<שמואל האוזר: בנקודת הזמן הזו אפשר להחליט שלא רוצים קרנות זרות לטובתנו של הצרכן.
<שמואל האוזר: זו אפשרות.
יעקב ליצמן: יש בנקים זרים – כמו עובדים זרים?
יעקב ליצמן: כמה בנקים זרים יש?
<שמואל האוזר: יש כמה אחדים.
<שמואל האוזר: הם פועלים בדרך אחרת, דרך אגב.
יצחק כהן: עוד מישהו רוצה להתייחס לקטע הזה של הדיון?
<רן ונגרקו: אני ראש תחום שוק הון באיגוד הבנקים.
יעקב ליצמן: כמה בנקים זרים - - -
<רן ונגרקו: כמה בנקים זרים חברים באיגוד הבנקים?
<רן ונגרקו: שניים.
<רן ונגרקו: כמה באיגוד הבנקים הזרים – אני לא יודע כי אני עדיין לא מייצג אותם.
<רן ונגרקו: אנחנו רוצים, קודם כל, גם לברך על המהלך הזה.
<רן ונגרקו: המהלך הזה התחיל כבר לפני שלוש שנים ומעלה, ואנחנו שמחים שסוף סוף הוא מגיע לישורת הסופית.
<רן ונגרקו: אני רוצה גם להרגיע את חברי פה מתעודות הסל ומקרנות הנאמנות.
<רן ונגרקו: אנחנו נהיה ניטראליים, אנחנו ניטראליים כבר היום.
<רן ונגרקו: אנחנו יכולים כבר היום, לכאורה, להטות את הלקוחות לתוך מסלולים שטובים לנו יותר.
<רן ונגרקו: אנחנו לא עושים את זה.
<רן ונגרקו: קרנות כספיות – כידוע לכם, אנחנו מוכרים, למרות שלכאורה עדיף לנו למכור להם פיקדונות.
<רן ונגרקו: על קרן כספית אני לוקח 0.1.
<רן ונגרקו: אני יכול להעביר אותם למנייתית ואני לוקח 0.35.
<רן ונגרקו: אני לא עושה את זה.
<רן ונגרקו: חוץ מזה שיש פה את הרשות לניירות ערך שמפקחת עלינו בצורה מאד אינטנסיבית.
<רן ונגרקו: בכל מפגש שלנו אתם וגם בפורומים בחוץ אנחנו שומעים עד כמה מערכי הייעוץ של הבנקים הם טובים וניטראליים.
<רן ונגרקו: לגבי הנושא של המרת מט"ח – שוב, ברגע ש - - -
יעקב ליצמן: נאמר שפתרו את הבעיה.
<רן ונגרקו: קודם כל פתרו את הבעיה.
<רן ונגרקו: גם לנו היו שיחות עם הרשות לניירות ערך, והנושא הזה לובן.
<רן ונגרקו: כמו שאמר יו"ר הרשות, ברגע שהלקוח ממיר למט"ח הרלבנטי, זה יכול להיות אירו ויכול להיות דולר- בזה נגמר הסיפור.
<רן ונגרקו: כלומר, כמו שאתה קונה ספר ב "אמזון" - - -
<אלי בבלי: הסיפור הזה יכול גם לעלות ב-2% עמלה.
<רן ונגרקו: הסיפור הזה הוא סיפור - - אתה קונה ספר ב"אמזון", אתה צריך לקנות דולרים, נכון?
<רן ונגרקו: אז המרת המט"ח עולה לך, כמה שעולה לך, ועכשיו אתה יכול לקנות ספרים מ"אמזון" כמה שאתה רוצה.
<קריאה: גם לכם, לקנות ניירות ערך זרים - -
<קריאה: לא עולה 2%.
<קריאה: העמלה שקרן ישראלית משלמת - - -
<רן ונגרקו: תיאוריית הקונספירציה שאתם מציגים כאן בצורה מאד מאד קונסיסטנטית, שלכאורה יועץ בנקאי יעדיף ויבוא ללקוח שלו, כשלפיו יש לו אין ספור חובות, ויש עליו פיקוח של הרשות, והוא, היועץ הזה בסעיף יגיד לו – בוא עכשיו, אני רוצה לקנות קרן זרה בגלל שאני לוקח מהלקוח עוד 1 נקודה משהו עמלת המרה?
<רן ונגרקו: יש גבול, לדעתי, לסוג תיאוריות הקונספירציה שאתם יכולים להמשיך ולנסות ולמכור.
<קריאה: סיפרו אותה בבנקים - - -
<בכור חגית: - - היום מניות כמו "קוקה קולה" ואף אחד לא מסית את השוק ל - - -
<רן ונגרקו: שוב, לכאורה, לפי מה שאתה אומר - - -
יצחק כהן: אל תיפגע, אל תיפגע.
<רן ונגרקו: חס וחלילה.
<רן ונגרקו: אני באתי לפה לברך ואני שומע את הדברים האלה.
<רן ונגרקו: לכאורה, לפי מה שאתה אומר, אני לא צריך להפנות את הלקוחות שלי – לא למניות ישראליות ולא לקרנות נאמנות ישראליות ולא לתעודות סל.
<רן ונגרקו: אני צריך לקנות לכולם ניירות ערך בארצות הברית, ואז, גם עמלת המרת מט"ח וגם יש לי את דמי הניהול ועוד דברים אחרים.
<רן ונגרקו: זה דבר אחד.
<רן ונגרקו: אני רוצה לומר עוד כמה נקודות כלליות.
<רן ונגרקו: אז כמו שאמרתי, כולם בנינו – מנהלי הקרנות הישראלים, מנהלי תעודות הסל הישראלים, בעזרת השם בתיקון 21 גם ייכנסו - - גם ה ETF – כולם בנינו, נמכור אותם בצורה שוויונית וניטראלית, בצורה שמפוקחת על ידי הרשות לניירות ערך, כדבעי.
<רן ונגרקו: דבר נוסף – אנחנו כן חושבים שבתקנות שיגיעו בשלב מאוחר יותר לוועדת הכספים יש כמה תנאים שעלולים להיות איזשהו סוג של חסם די משמעותי בפני כניסה של חברות זרות.
<רן ונגרקו: ממש על קצה המזלג – פיקדון כספי בשווי של בין 3 מיליון עד 12 מיליון, ערבות בנקאית בגובה של מיליון שקל.
<רן ונגרקו: אני רוצה להזכיר לחבריי, אלי בבלי ורונן סולומון, שיש פה תנאי חסר תקדים בתוך התקנות שמדבר על זה שמנהל קרן זר, עד שהוא בא כבר לישראל, אסור לו לקבוע מדיניות השקעה בישראל.
<רן ונגרקו: הזכירו פה את השוויוניות ואת התחרות ושיתנו לנו להתחרות.
<רן ונגרקו: מנהלי הקרנות הזרות – אסור להם לקבוע מדיניות השקעה בישראל.
<רן ונגרקו: זאת אומרת, באופן חסר תקדים יש פה ממש – הרשות מגינה כאן על מנהלי הקרנות הישראלים שחס וחלילה לא יגיע לכאן איזה מנהל קרן זר ויפתח קרן זרה שמשקיעה בתל אביב 100, בתל אביב 25, במניות היתר, במק"מים ובדברים אחרים.
<רן ונגרקו: אנחנו, אגב, נחשוב – אנחנו חושבים שהתנאי הזה הוא מיותר.
<רן ונגרקו: צריך לתת לכולם שוויוניות.
<רן ונגרקו: אם מחליטים כבר שמנהלי הקרנות הזרים מגיעים לישראל, לתת להם גם לקנות נכסים בישראל.
יצחק כהן: רבותיי, עוד מישהו מהאורחים מבקש להתבטא?
יצחק כהן: כולם התבטאו?
יצחק כהן: אז זו היתה פתיחה טובה לדיונים.
יצחק כהן: אנחנו נעשה את זה מהר, נעשה את זה אינטנסיבי, נביא את זה לסיכום, בעזרת השם, בקרוב, ונאחל הצלחה לכול.
יצחק כהן: הדיון הזה נעול, הישיבה נעולה.
ניסן סלומינסקי: הנושא הראשון הוא הסמכה של ועדת המשנה לביטוח בראשות חבר הכנסת יצחק כהן – הוא לא פה – לגבי נושא של השקעות משותפות בנאמנויות (תיקון מס' 15).
באסל גטאס: עכשיו זה לא הארנונה?
ניסן סלומינסקי: זו רק הסמכה.
<טמיר כהן: זה היה סעיף ראשון.
ניסן סלומינסקי: איפה שמות האנשים?
<טמיר כהן: נקבעו בזמנו.
<טמיר כהן: היא הוקמה.
ניסן סלומינסקי: אני רק רוצה להסמיך אותה.
ניסן סלומינסקי: הוועדה הזאת הוקמה ואושרה.
יעקב ליצמן: אגב, על-פי נוהל, לא חייבים עם הסמכה.
ניסן סלומינסקי: אני יודע, אבל אמרו לי שצריכים.
יעקב ליצמן: אף פעם לא עשו את זה.
ניסן סלומינסקי: אני מציע להסמיך אותה.
ניסן סלומינסקי: אישרנו כבר את הוועדה ואת ההרכב שלה.
ניסן סלומינסקי: אני מציע רק להסמיך אותה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד להסמיך את ועדת המשנה של חבר הכנסת יצחק כהן לדון – ירים את ידו?
<טמיר כהן: לדון במה?
ניסן סלומינסקי: לדון בהצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 15).
ניסן סלומינסקי: ההסמכה אושרה.
באסל גטאס: ללא מתנגדים וללא נמנעים.
ניסן סלומינסקי: הנושא השני הוא: תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות) (תיקון), התשע"ד-2013.
ניסן סלומינסקי: מאחר והמגמה של משרד הפנים ושר הפנים ושל שר האוצר, וודאי ששלנו, היא שבגין השינוי הזה לא יעלו ארנונות מעל המותר ברשויות המקומיות – ואני אומר שוב שהתקיימו הרבה מאוד דיונים עם כל הגופים עד הרגע האחרון ועדיין לא נמצא המכנה המשותף – הדיון בנושא הזה נדחה בינתיים.
<קריאה: אין דיון על ארנונה?
<קריאה: תשתדל שלא יתקיים בכלל.
יעקב ליצמן: אנחנו מסכימים שיהיה רק למי שיש לו דירה בת 300 מ"ר.
באסל גטאס: בצפון תל-אביב.
מיכל בירן: השאלה היא מה קורה עם העסקים הקטנים.
מיכל בירן: מצד אחד נותנים, ומצד שני לוקחים.
יעקב ליצמן: בטח לא.
יעקב ליצמן: אבל, משרדי ממשלה – כן.
באסל גטאס: הוא לא רוצה לקיים דיון.
ניסן סלומינסקי: רבותי, אני מלא הפתעות היום.
משולם נהרי: את כל הארנונה בכלל צריך אותה בחקיקה כמו תקציב המדינה, ולא לתת להם להחליט בשבילנו – לא שר הפנים, לא שר האוצר ולא ראשי הרשויות.
מיכל בירן: מזל טוב לניסן, יו"ר הוועדה, שבתו מתחתנת מחר.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שבגלל זה נתנו לי קצת זמן.
ניסן סלומינסקי: אני עד עכשיו בורח.
ניסן סלומינסקי: עד עכשיו אני בקושי אורח.
ניסן סלומינסקי: הנושא השני – שני חוקים והעברה או שלושה חוקים והעברה שקשורים לנושא של מס מעסיקים.
ניסן סלומינסקי: , אתמול העבירו את זה לוועדת הכספים, וגפני, ואולי גם יצחק כהן, זרקו לוועדת המדע.
ניסן סלומינסקי: החוק הזה לא הגיע אלינו, והוא אמור ללכת לוועדת הכנסת.
ניסן סלומינסקי: גפני אתמול הסכים לרדת ולוותר, אבל מתברר שזה לא עוזר.
ניסן סלומינסקי: מאחר והמילה יצאה, אין ברירה וזה צריך לעבור לוועדת הכנסת.
ניסן סלומינסקי: אני נותן התראה – יש ניסיון כן לכנס את ועדת הכנסת, למרות שגפני אמר: עזבו, בסדר, שיגיע.
ניסן סלומינסקי: אם ועדת הכנסת תכונס בשעה הקרובה, אנחנו נקיים את הדיון כרגיל בשעה שנקבעה.
יעקב ליצמן: אני מבקש להודיע לנו.
ניסן סלומינסקי: ודאי שנודיע.
ניסן סלומינסקי: אם ועדת הכנסת לא תתכנס, הדיון הזה גם יידחה לשבוע הבא.
באסל גטאס: כל נושא צמצום הגירעון?
יעקב ליצמן: אז אין דיונים.
ניסן סלומינסקי: מהשמיים סידרו לי שיהיה לי קצת זמן לטפל במה שאני צריך.
ניסן סלומינסקי: עד היום לא טיפלתי.
ניסן סלומינסקי: כרגע רק בשביל הנושא של תקנות הטלגרף לא נכנס את הוועדה, אז גם זה יידחה.
מיכל בירן: טמיר, זה לא יכול להיות.
מיכל בירן: למרות שגם לי לא בא לבזבז זמן, אי-אפשר לעשות צחוק מהפרוצדורה של להתחיל דיון ואם ועדת הכנסת - - -
ניסן סלומינסקי: לא, אני לא מתחיל.
מיכל בירן: אתה היית בסדר.
מיכל בירן: טמיר פה ניסה - - -
<טמיר כהן: מה טמיר ניסה?
<טמיר כהן: לחזור, לחזור.
מיכל בירן: אני חוזרת בי.
ניסן סלומינסקי: לא הבנת אותו.
ניסן סלומינסקי: הוא לא ניסה.
<טמיר כהן: ניסיתי לשמור עלייך.
<טמיר כהן: זה זה כנראה.
ניסן סלומינסקי: אני אודיע לחברי הוועדה אם יהיה אישור.
ניסן סלומינסקי: אם תתכנס ועדת הכנסת ויהיה אישור – נכנס, ואז נדון גם בנושא של שלושת החוקים של מס מעסיקים, ואחר כך כבר בתקנות הטלגרף.
ניסן סלומינסקי: אם לא יהיה כינוס של הוועדה – הכול כבר יידחה, ולא נכנס אתכם רק בגלל התקנות של הטלגרף.
<טמיר כהן: אני אומר דבר כזה: עד השעה 10:30 נוציא הודעה מסודרת מלאה, בסדר?
<טמיר כהן: עד השעה 10:30 תצא הודעה מסודרת מה מתקיים ומתי.
מיכל בירן: נהדר.
זבולון כלפה: בוקר טוב לכולם, ברשותכם, אני רוצה לפתוח את הישיבה.
זבולון כלפה: ביקשתי לכנס את הישיבה הזו היום כדי לבדוק את העניין של הפיצויים לחקלאים בנושא של נזקי "עמוד ענן".
זבולון כלפה: אני שמח על כך שגם שר החקלאות מצטרף אלינו, וחבר הכנסת ליצמן, שמכבד אותנו בשותפותו.
זבולון כלפה: מטרת הישיבה היום לברר את תמונת המצב, כי בחודשים האחרונים במסגרת סיורים רבים שאני עורך בכל מיני מקומות, אני נתקל כל הזמן בשאלות, בקשות, סביב העניין הזה של הפיצויים של נזקי עמוד ענן.
זבולון כלפה: אני לתומי חשבתי שזה אירוע פשוט, כי בהגדרה בזמנו של רשות המסים, אדוני השר, וחבר הכנסת ליצמן, הייתה הגדרה מאוד פשוטה, היו מסלולים ברורים – ירוק, אדום.
זבולון כלפה: ירוק, משמעותו שבעצם יש פה איזשהו מין הדדיות בין המדינה מחד לבין החקלאים מאידך.
זבולון כלפה: בפועל, הטענות שאני שומע בחודשים האחרונים כל הזמן, אמרו את זה בלשון ציורית שירוק הפך מזמן להיות לשחור, ובעצם כמעט ואין מעבר.
יעקב ליצמן: הגיע הזמן שתדע שמשרד האוצר הוא עיוור צבעים...
זבולון כלפה: הבנתי, לכתוב את זה בהגדרות בצורה אחרת בעצם.
זבולון כלפה: לצורך כך התכנסנו כדי לדבר, לא לדבר על הצבעים, לדבר על התוכן ועל המהות.
זבולון כלפה: סדר הדיון יהיה כדלקמן, אני אבקש מכבוד השר שיפתח, ולאחר מכן התייחסות של חבר הכנסת ליצמן.
יאיר שמיר: הסתובבתי גם כן בשטח אשכול בעוטף עזה, שמעתי חלק מהטענות של האנשים, לכן אמרתי שאני אגיע גם לכאן, אני כמובן נפגעתי שנים אחרי הארוע.
יאיר שמיר: שני דברים צרמו לי, או הייתי אומר הדבר המרכזי שממנו נגזרות כמה דברים יוצאים מתוך הנחה שהחקלאי הוא עושק המדינה, רוצה לתפוס ולחמוס, השד יודע מה.
יאיר שמיר: האי גמישות, והאי רצון להבין וללכת לקראת, בפרט שאנחנו מדברים על ארוע מלחמה, נראה לי דבר שלא מתאים, אז יכול להיות שבגלל מרחק הזמן שהיה בין הארועים הצבאיים שאז הייתה אולי איזה סימפטיה וזה הפך לאפתיה, כולל ההתעקשות על 7.0, ואם זה 7.1.2 אז זה כבר פשוט - - - אני חושב שעל רוב הדברים בסוף עם שכל ישר ורצון טוב התגברנו.
יאיר שמיר: ועוד דבר שהפריע לי, הקטע של סחר סוסים, לפחות איך שהציגו את זה החקלאים מכוער, אתה רוצה במזומן, רק 15%, אתה רוצה על תביעה של סכום עתק, נותנים לך כמה מאות שקלים.
יאיר שמיר: אני הייתי מציע אחרי שייקבע מסלול ירוק, מסלול אדום, שיתנו את הטיפול ל"קנט" ולא למס רכוש, זו דעתי לפחות.
יאיר שמיר: אנחנו מכירים את האנשים, יש לנו מערכת יחסים איתם לא חד פעמית ומזדמנת רק בימי משבר כשאחד רוצה לקבל יותר, ואחד רוצה לשלם פחות, ובמידה מסוימת, אני יכול מבחינה רציונלית, אמוציונלית, אני יכול להבין את פקיד מס רכוש, הוא רוצה לשלם הכי מעט, זה תפקידו בכוח, לפחות על פי תפיסתו.
יעקב ליצמן: מותר לי לחלוק עליו?
יעקב ליצמן: לא, זה לא תפקידם לשלם פחות.
יאיר שמיר: > עוד לא סיימתי את המשפט.
יאיר שמיר: אמרתי, כביכול התפקיד של פקיד מס רכוש הוא להיות הגון, לשלם בדיוק את מה שנדרש, כי החוק כאשר אנחנו חוקקנו את החוקים האלה, חוקקנו אותם תוך ראייה ברורה של מה המדינה נותנת לאזרחיה ולא ההיפך, ולכן פה היטשטשו הגבולות.
יאיר שמיר: לדעתי, חבר כנסת זבולון קלפה, אם היינו לוקחים את זה ל"קנט" שיש להם יחסים מתמשכים איתם, אם פעם אחת הוא סידר אותם, בפעם השנייה הוא יחטוף אותה, כלומר, לא לעומת פקיד מס רכוש שזה מפגש חד-פעמי, לא יראה אותו יותר, ולא ישמע ממנה יותר.
יאיר שמיר: איך עושים את זה, אני לא יודע בדיוק.
יאיר שמיר: לא מדובר פה על אלפי אנשים, אני חושב שהבעיות הקשות היו עם עשרות.
<יואב מורג: סך הכול ב-07 זה עומד על 600 בקשות.
זבולון כלפה: נדבר על הנתונים והמספרים.
יאיר שמיר: > מה שהייתי מבקש לראות דרכים כדי להוריד את רמת החיכוך, את רמת המתח, וכן למצוא מנגנונים יותר פשוטים מאשר זה ייקח שנים.
יאיר שמיר: יש כאלה שעד היום לא קיבלו מה שמגיע, לפחות, מה שאמר לי השר פרץ שלשום אמר לי יש לו שמות של אנשים, הוא העביר אותם, שעד היום לא קיבלו פיצויים.
יאיר שמיר: אני מאחל לכם הצלחה.
זבולון כלפה: חבר הכנסת ליצמן, בבקשה.
יעקב ליצמן: שני דברים, אני מציע קודם כל עצה בלי תשלום.
יעקב ליצמן: נעשה כבר ישיבה על הפיצויים על השלג ועל הנזק שהיה, אם לא תעשה את זה עכשיו, אז זה יהיה כמו עמוד ענן.
יעקב ליצמן: דבר שני, לאחרונה ראינו, נדמה לי שהיה פסק דין בבג"צ על פיצויים לפני 22 שנה.
זבולון כלפה: לגבי החורף של 91'-92'.
יעקב ליצמן: אם אתה לא רוצה לחכות 22 שנה לפיצויים תסדר את זה עכשיו.
יעקב ליצמן: ברור לי, אחד הדברים שטענתי בישיבה הקודמת, ואני חוזר על זה גם עכשיו - חבל שמירי לא כאן - היה נזק ברור.
יעקב ליצמן: אין כללים אחידים בדיוק איך לעשות, יכול להיות שלגבי נזקים בחקלאות יותר קשה לעשות כללים.
יעקב ליצמן: לעומת זאת, צריך לדעת דבר אחד.
יעקב ליצמן: בינתיים החקלאים הפסידו כסף, אני מתייחס בעיקר על האחרון, אבל זה משליך גם על העבר.
יעקב ליצמן: הפסידו כסף, עד שיהיה שמאות, עד שיראו בדיוק מה היה, ועד שייכנסו לכל הדברים האלה, הרי המדינה, בין כך יש סיוע וסבסוד וכל מיני דברים עם החקלאים, אז אפשר להתחשבן איתם כל הזמן, אז למה שלא ישלמו מייד אחרי הנזק פיצויים על הנזק?
יעקב ליצמן: אם שילמו מדי הרבה, לוקחים את זה חזרה, לוקחים את זה כל הזמן.
יעקב ליצמן: המדינה יודעת בדיוק את הכתובת לעשות פיצויים באמצעות המחשב, ברגע אחד הם מוצאים חברות חדשות.
יעקב ליצמן: אם שילמו מדי פחות יוסיפו, אבל בינתיים תנו להם לחיות.
יעקב ליצמן: עד לרגע זה אלה שמקבלים תשלומים, עובר המון זמן, יורדים לחייהם.
זבולון כלפה: מה דעתך על הרעיון של השר, שהציע להעביר למסלול של ה"קנט" – הקרן לנזקי טבע שמטפלת בחקלאים במשך כל השנה בעצם.
יעקב ליצמן: אני לא יכול להגיד לך שאני מבין את זה בדיוק מה הוא הציע, אני לא מצוי בבתים.
יעקב ליצמן: אבל אם זה מקובל עליך ועליו, אז אין סיבה שאני אתנגד לזה.
יעקב ליצמן: למה אני אומר עליך ועליו?
יעקב ליצמן: כי אתם שני כובעים כאן.
יעקב ליצמן: אני לא יכול להגיד לך שאני ממש הבנתי את ההצעה, אני אומר דבר אחד, צריך להיות מצב שצריך להיכנס למסלול מהר, צריך לתת להם זמן, גג תקופה של השמאות.
יעקב ליצמן: אין סיבה ששמאות על חקלאות ייקח חודשים, ויהיה בוויכוחים, אין דבר כזה, אסור שיהיה, לכן אני מציע ומעדיף שיהיה מנגנון לשלם מייד, ואחר כך להתחשבן.
זבולון כלפה: יואב, אתה רוצה להגיד כמה מלים לגבי ההצעה שהשר הציע?
זבולון כלפה: לצורך מי שלא מכיר פה, יואב מורג, מנהל אזור דרום במשרד החקלאות כבר 7 שנים.
<יואב מורג: כבר מעופרת יצוקה ובעמוד ענן כל המנגנון של הפיצויים שמס רכוש הבין את הבעיה של החקלאים, והלך יחד איתנו בעופרת יצוקה במסלול ירוק שלא היה בתקנות, ובעמוד ענן על מנת לתקן את התקלות - - -
זבולון כלפה: כדי לאפס את כולנו, כשאתה מסלול ירוק, עופרת יצוקה, תפרט לנו מה המשמעות?
<יואב מורג: המשמעות הייתה לתת לחקלאים איזהו פיצוי, מהיר, זריז.
יעקב ליצמן: לדעתך, כמה זה מהיר, מה זה מהיר?
<יואב מורג: מהיר, זה לפי דעתי, תוך 40 עד 60 יום.
יעקב ליצמן: הרבה.
יעקב ליצמן: דרך אגב, בעמוד ענן תיקנו את זה.
יעקב ליצמן: אם אתה זוכר, הוכנס בתקנות גם העניין הזה של המקדמות, והמקדמות בפועל כמעט ולא בוצעו.
יעקב ליצמן: בשביל הדוגמה, אדם שתבע בערך 260 אלף שקל, הציעו לו מקדמה של 4,000-5,000 שקל, זה לא מקדמה.
יעקב ליצמן: הרעיון הוא לבסס או לקבוע את התקנות יחד עם מס רכוש, את התקנות במסלול הירוק לטובת החקלאים שיקבלו את הפיצוי מה שיותר מהר.
זבולון כלפה: כשאתה משתמש במושגים, לא כולם פה מיושרי קו.
זבולון כלפה: כשאתה אומר מסלול ירוק, משמעותו לפי נוסחה שאומרת?
<יואב מורג: לפי נוסחה שאתה לוקח את הוצאות הייצור, מנקה שם את ההוצאות על הנאות, עושה שם נוסחה כלשהי, ומתוך זה אתה נותן אחוזים מסוימים, למשל, לגידולים שהיו בקטיף נתנו 70% מאותה נוסחה, ולגידולים שרק היו בעבודות ולא היו בקטיף פיזי, עבודות שנמנעו כתוצאה ממלחמה ופגעו ביבול העתידי, ניתן, אם אני זוכר נכון, רק 20%.
<יואב מורג: הכוונה עוד פעם לתת את זה מהר, אם אנחנו לא ניתן את זה מהר, החקלאים פשוט יקרסו.
יעקב ליצמן: האם במזג האוויר שהיה, התחלתם לשלם משהו?
<יואב מורג: לא.
יעקב ליצמן: עברו כבר שלושה שבועות מאז השלג.
יעקב ליצמן: כמייצג אותם, אני שואל לגבי הנזק האחרון.
יעקב ליצמן: אתה אומר לגבי הנזק האחרון שלא קיבלו כלום, אנחנו שלושה שבועות אחרי, ואני אם יכולתי – זה לא נראה שיהיה בשבוע הקרוב.
<יואב מורג: אני מניח שזה יהיה בזמן הקרוב, היום יש ישיבה עם המנכ"ל יחד עם קרן "קנט", על מנת לזרז את העניינים האלה.
יעקב ליצמן: מה זה לזרז, אני אומר דבר ראשון לשלם.
זבולון כלפה: קרה ארוע צריך לשלם.
יעקב ליצמן: חצי לשלם, אחר כך להתחשבן איתו.
יעקב ליצמן: בינתיים הוא מפסיד כסף, ואחר כך אתם צריכים לשלם את הנזק הרבה יותר.
<יואב מורג: אין שום ספק, שהמנגנון דרך "קנט" הרבה יותר מהיר מהמנגנונים שהיו מול מס רכוש בעמוד ענן ובעופרת יצוקה, ולכן ההצעה שלנו, ברגע שקובעים את התקנות ואת המסלול, הביצוע יהיה על ידי קנט.
<יואב מורג: אני חושב שבכל אירוע הסלמה וביטחוני, הקנט צריכה לעשות את הדברים האלה, ממילא גם הקנט מבטחת, למשל, את כל ענף הירקות, יש שם ביטוח חובה, היא מכירה את השטחים ברמה פרטנית, לא צריך להיכנס ולעשות את הסקר של השטחים מההתחלה.
<יואב מורג: יש להם קשר ישיר עם החקלאים, אפשר לעשות את הדבר הזה לפי דעתנו במהלך מהיר מאוד, בטח מקדמות, ואחר כך את החשבון הסופי.
זבולון כלפה: נתחיל מהאגף של החקלאים.
<אלי אהרון: כארגון מגדלי הירקות, אני מנהל אגף המקצועי שם.
<אלי אהרון: אני ממושב עמיעוז שבמועצה אזורית אשכול.
<אלי אהרון: הייתי סגן ראש מועצה, כפי שאבו ציין, עד חודש ינואר האחרון, וליוויתי גם את העניין הזה של הפיצויים, וכן, כמובן יחד, ובצמוד ובתיאום עם יואב מורג שיושב כאן ממשרד החקלאות.
<אלי אהרון: אתחיל מהסוף, בגלל השאלה ששאלת את חבר הכנסת ליצמן, אני רוצה להגיד, אחרי ששמעתי בדקה אחת את שר החקלאות, אני מבין עוד יותר שיש אנשים שבאמת מסתכלים על העניין בצורה הגיונית, ויש להם את היכולת לתפוס איפה הבעיה, ולתת לה גם מענה.
<אלי אהרון: במקרה הזה, לשאלה שלך, סומך את ידי על העניין.
<אלי אהרון: פה אמרו לי כן חוקי, לא חוקי, לא יודע מה, צריך להסדיר את זה, הלוואי וזה היה קורה.
<אלי אהרון: למה, תיכף תבינו.
זבולון כלפה: - - - על ההצעה של השר.
<אלי אהרון: כן, בהחלט, אני חושב שזאת הצעה טובה, שיכולה לתת מענה למה שאני עומד להגיד עכשיו, כי זאת הבעיה, אני רוצה לשים את האצבע על הבעיה, ופשוט להציף אותה.
<אלי אהרון: במהלך עמוד ענן, ממש לפני סוף המבצע, התנהל כנס במועצה אזורית אשכול, למה שם, כי שם זה עיקר הבעיה.
<אלי אהרון: דרך אגב, מועצה אזורית אשכול, זה עם כמות החקלאים הגדולה ביותר מבין יישובי עוטף עזה וכו', שם התנהל כנס שהיו שותפים לו שלטונות המס.
<אלי אהרון: למעשה מטרת הכנס הייתה להסביר לנו החקלאים, לכל החקלאים, והיה כנס עם החקלאים, בנוכחות החקלאים, להסביר לנו מה שאני כבר ידעתי, כי הייתי מעודכן באופן אישי מיואב מורג לאורך כל הדרך, שהיה שותף מלא בניהול המשא ומתן והסיכומים עם האוצר, אבל היה כדאי שכולם ישמעו, כל החקלאים זאת הייתה המטרה, לא מפינו, ולא מפי משרד החקלאות, רצינו לשמוע את זה מפי הגבורה, מה שנקרא, מפי אנשי האוצר.
<אלי אהרון: ואכן, הם הציגו לנו עם מצגת יפה ומסודרת, שבו נאמרו הדברים הבאים.
<אלי אהרון: רבותיי, יש שני מסלולים, יש מסלול ירוק, יש מסלול אדום.
<אלי אהרון: מסלול אדום זה מסלול שבו בן אדם חקלאי יילך בו, אם ירצה ללכת בו, הוא מסלול ארוך.
<אלי אהרון: אבל חקלאי שחושב שהטבלה כפי שהוצגה לנו הטבלה של הסכומים כמה אחרי התחשיבים שאותם ציין עכשיו יואב מורג, וכו', כמה אמור חקלאי לקבל על כל דונם לפי סוגי הגידולים השונים וכו', זה לא, המדובר על הוצאות הייצור, לא כל הוצאות הייצור, אלא סדר גודל של בין 60%-80% של הוצאות הייצור, תלוי איזה גידולים וכו', זה מסלול שנקרא מסלול ירוק, ככה הסבירו לנו, הסבירו לחקלאים, מסלול ירוק שבו לא צריך להוכיח נזק, לא כלום.
זבולון כלפה: מי היה שם מרשות המסים?
<קריאה: אמיר רמי ואני.
<אלי אהרון: כן, אני חושב הם היו שם.
<אלי אהרון: הסבירו לנו מהו המסלול הירוק, מהו המסלול האדום, במסלול הירוק נאמר לנו בצורה מאוד מפורשת, גם על ידי משרד החקלאות קודם, אני ידעתי את זה כבר, גם שמענו את זה מפי אנשי שלטונות המס, שאומר, מסלול ירוק לא צריך להוכיח נזק, המסלול הוא קצר, ומהיר, ומה שצריך להוכיח, זה בסך הכול שאתה גידלת חשבונית שיש לך על ההוצאה על השתילים, מועד השתילה וכו', כי יש קשר בין מועד השתילה לבין גובה הפיצוי וכו', בטח יסבירו.
זבולון כלפה: יש תקרה לדבר הזה או שזה פתוח?
זבולון כלפה: אם אני מגדל על פני 100 או 200 דונם, אז גם כן אין לי מגבלה?
<אלי אהרון: לא, אין את המגבלה, פר דונם.
<אלי אהרון: אם אתה שואל אותי, המגבלות היחידה לסכום הרשום בטבלאות, הייתה מועד השתילה שלך.
<אלי אהרון: כמובן מי ששתל יום לפני עמוד ענן וכו', איננו זכאי לקבל את הסכום שקיבל מי שהיה בשעת קטיף, גם לזה נקבעו קריטריונים וכו', כך העניין הוסב.
<אלי אהרון: חבר הכנסת זבולון קלפה, אני רוצה להגיד לך, שהיו לא מעט חקלאים שטענו כנגד הטבלה הזאת שהיא איננה מכסה את הנזקים שלהם, ובכל זאת החליטו שלא ללכת על המסלול האדום, אלא לקבל את זה בכדי לחסוך את הזמן, ולחסוך את הטרחה, ולחסוך את כל הבלגן.
<אלי אהרון: בתוך עמי אני חי, ואני שומע את זה ביום יום, דרך אגב, עד היום, ובכל זאת החליטו ללכת על המסלול הירוק.
<אלי אהרון: עוד יותר אני רוצה להגיד לזכותם של אנשי משרד החקלאות, יואב בראשם, כי הוא טיפל בעניין הזה, למדו לקחים כבר, ניסו להציב את הלקחים האלה במסגרת המשא ומתן מול האוצר מעופרת יצוקה.
<אלי אהרון: למשל, העובדה היא שאנשי האוצר שהיו בשטח וליוו את המהלך הזה, ובדקו אותו, וניסו לקדם אותו, עשו הכול בכדי לתקוע את הדברים, עשו הכול בכדי להתעלל בחקלאים.
<אלי אהרון: חקלאים כבר היו חנוקים, היינו עדים אז בעופרת יצוקה למצב שבו חקלאי הסכים במסגרת "מסחרה", משא ומתן לא נקי של האוצר, הסכימו לקבל 50% ו-60% מהסכום שהיה מגיע להם, רק תנו את הכסף, תפסיקו לעכב אותנו.
<אלי אהרון: מה עשו במשרד החקלאות שהיו ערים לעניין הזה במסגרת עמוד ענן, קבעו יחד עם האוצר שתוך 45 יום חייבים לשלם חלק מן הכסף.
<אלי אהרון: מדוע?
<אלי אהרון: בכדי לא להכניס את החקלאים ללחץ של צורך כספי שעלול לגרום להם להסכים על כל מיני הסכמות בלתי הגיוניות וכו', והכניסו את זה לתוך ההסכם, דרך אגב, זה לא קרה.
<אלי אהרון: נכון הוא שהאוצר, שאנשי המס שילמו בסופו של דבר את הריבית על פרק הזמן הזה, אבל זה יצר מצב אצל החקלאים שכבר סבלנותם פקעה, והיו לחוצים מאוד בכסף.
<אלי אהרון: לצערי הרב, על אף הנסיון ליישם את הלקחים של עופרת יצוקה, קרה לחקלאים מה שקרה היום.
<אלי אהרון: אני לא מכיר הרבה חקלאים שקיבלו את כל מה שמגיע להם.
<אלי אהרון: המסחרה הזאת התקיימה במסגרת עמוד ענן לצערי.
זבולון כלפה: ארגון מגדלי הירקות, יש לכם ריכוז נתונים?
<אלי אהרון: יש לנו ריכוז נתונים, אנחנו יכולים להביא אותם.
<אלי אהרון: נכון לרגע זה אני יכול להגיד שאחרי שנה, לשמחתי, כל אלה שהיו במסלול הירוק פחות או יותר, אולי בשוליים מספר מועט של אנשים, אלה שהיו במסלול הירוק, בסופו של דבר סגרו עניין, לא קיבלו את כל מה שמגיע להם, אבל סגרו עניין עם רשות המסים.
זבולון כלפה: מה שאתה קורא "מסחרה" בעצם.
<אלי אהרון: כן, סגרו עניין, הסכימו בדרך כזו או אחרת, בלית ברירה הסכימו.
<אלי אהרון: לגבי המסלול האדום יש לא מעט, אני בקשר עם האנשים שמטפלים בזה ביום יום, יושבים פה על ידינו שמאים, גם מהם תשמע שלמה שרף וגם מאמנון שהגיע לה, בשטח תקבל נתונים יותר מדויקים.
<אלי אהרון: במסלול האדום אנחנו כרגע לא נמצאים במצב שאנחנו יכולים להגיד שהבעיה סגורה או תפורה, אתה תשמע את זה מהם, אני אתן להם גם כן את זכות הדיבור.
<ירון סולומון: יש לנו גם יישובים בכל רחבי הארץ, בחלק ניכר מהיישובים שלנו נמצאים, מה שנקרא, במועצה אזורית אשכול בעוטף עזה.
<ירון סולומון: אני רק רוצה לומר פה דבר אחד.
<ירון סולומון: החקלאים עובדים כל השנה, משלמים את המסים שלהם כדת וכדין, פעם אחת, או לצערי יוצא מספר פעמים בזמן האחרון, מה לעשות, יש מאורעות, יש אירועים.
<ירון סולומון: כשהחקלאי צריך לקבל משהו מהמדינה, מוציאים לו מה שנקרא את המיץ, וכל העניין הזה זה בושה וכלימה, לדעתי, לגבי הנושא הזה של המסחרה שנעשה עם החקלאים.
<ירון סולומון: יש מסלול ירוק, כשמו כן הוא, ככה אנחנו מבינים אותו, אנחנו מבינים שבמסלול ירוק בכדי לא להיתקל בכל הנושא הביורוקרטי הזה, הוא בא, מגיש אתה קבלות, מה שצריך להגיש, את השתילים, את הזרעים, ואת המים, וכל מה שהוא עשה, פלוס העניין הזה של החישובים של משרד החקלאות, ופה אין מלים על הקטע של משרד החקלאות, כיצד הוא ליווה את העניין, עשו את הדבר הזה, עשו עבודה מקצועית, באמת עשו עבודה מקצועית, והוציאו את המסקנות, מה שנקרא, מאירועים קודמים.
<ירון סולומון: אני לא מוצא שום סיבה שבעולם שיבואו ויתקעו את העניין הזה גם במסלול הירוק.
<ירון סולומון: אני חושב שצריך לחקור בעניין הזה כיצד עשו את המסחרה עם החקלאים, והם פשוט ויתרו, לא היה להם כסף.
<ירון סולומון: תבינו, העסק הזה מי שמכיר את החקלאים זה עניין מתגלגל, אומרים לו, בוא תיקח 50% וגמרנו.
<ירון סולומון: הוא חייב לכל הספקים, ולכל ספקי התשומות שלו וכו', וגם כך הוא נמצא בבעיה, אז הוא ויתר.
<ירון סולומון: הוא נכנס פנימה לתוך העניין הזה, לקח הכסף והלך.