GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איציק שמולי: הסוסים כבר ברחו מהאורווה.
איציק שמולי: זה מה שאומרת הנגידה.
ניסן סלומינסקי: עדיין לא הוחלט היכן תצמצם.
ניסן סלומינסקי: אתה בהחלט יכול לצמצם לקראת 2015 את הביטחון והפעם על אמת ולא לצמצם ואחר כך להוסיף.
איציק שמולי: התחלנו באמירה שנצמצם את הביטחון בחמישה מיליארד.
ניסן סלומינסקי: צמצמו בשלושה וחצי מיליארד.
אראל מרגלית: אחרי מה שקרה בסוף אתה אומר שצמצמנו?
ניסן סלומינסקי: ביחס למה שקורה בכל שנה, זה צמצום.
ניסן סלומינסקי: הפעם קיצצו.
ניסן סלומינסקי: תמיד אומרים שלא יעלו ומעלים.
אראל מרגלית: אנחנו יושבים בוועדה המצומצמת.
אראל מרגלית: לציבור אפשר לספר כל מיני סיפורים, אבל לא לנו.
יעקב ליצמן: הוסיפו שם תקציב.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמה מלים על היציבות הפיננסית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, מה שאתם רואים בדיאגרמה הזאת, דיאגרמת הרדאר, זאת דיאגרמה שמסתכלת על מרכיבים שונים של הערכה של היציבות הפיננסית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו האדום החיצוני מראה את המצב שבו היינו בשיא המשבר ב-2008 ובעצם כל הפרמטרים של היציבות הפיננסית או של היעדר היציבות הפיננסית נמצאים בשיאם.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הדיאגרמה הכחולה מייצגת את המצב הנוכחי ומה שאפשר לראות כאן זה שהסיכונים שעדיין הם מעל לקו האמצע שהוא מייצג את הממוצע ההיסטורי, הערך 0.5 הוא הממוצע ההיסטורי, אנחנו נמצאים בסיכון מקרו גלובלי שהוא קצת יותר גבוה מ-0,5 והוא נובע בעיקר מהמצב באירופה שעדיין שם הצמיחה היא איטית ועדיין יש סיכונים גבוהים ומושפע מכך גם המצב המקרו המקומי ועל זה כבר דיברנו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מילה אחת על למה אנחנו מדגישים את היציבות הפיננסית ולמה זה נושא כל כך חשוב.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הניסיון ההיסטורי מראה שמשברים שיש בהם גם מרכיב של פגיעה ביציבות הפיננסית, העוצמה שלהם היא לאין שיעור יותר גבוהה מאשר משברים שהם ללא מרכיב פיננסי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאן הדוגמה של המשק הישראלי בשנים 2008-2009 היא דוגמה מאוד חשובה כאשר בניגוד להרבה מהמדינות המפותחות אצלנו לא היה משבר במערכת הבנקאית כחלק מהמשבר ולכן צלחנו את המשבר בצורה יחסית טובה עם עלייה מתונה באבטלה ועם פגיעה יחסית מתונה בפעילות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן כאשר אנחנו מדגישים את הנושא של היציבות הפיננסית, צריך לזכור את זה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בימים כתיקונם אולי שוכחים אבל כאשר מגיע משבר, העמידות של המערכת הפיננסית היא קריטית.
ניסן סלומינסקי: לכם אין השפעה על הגופים המוסדיים אלא רק על הבנקים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו תפקיד גם בהסתכלות על המערכת הפיננסית ובהקשר הזה אנחנו מנסים לקדם יותר שיתוף פעולה עם הגופים האחרים כולל הקמת ועדה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אתייחס לזה אחר כך.
ניסן סלומינסקי: היום לגופים המוסדיים יש יותר מאשר לבנקים.
ניסן סלומינסקי: הם כבר יותר גדולים מהבנקים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מאוד חשוב לוודא שיש תיאום בין הרגולטורים, שהסטנדרטים הם דומים ובדברים האלה יש הרבה עבודה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמה מלים על המערכת הבנקאית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הפיקוח על הבנקים נמצא בתוך בנק ישראל וחשוב להדגיש שהמערכת הבנקאית היא איתנה, אבל כמובן חשוב להמשיך ולחזק את הלימות ההון ואת הנזילות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בעצם כאן נצמדים לסטנדרטים המקובלים בהתאם לבאזל 3.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אחד הנושאים שהוא אתגר גדול במערכת הוא רמת היעילות התפעולית הנמוכה בהשוואה בין-לאומית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הבנקים נדרשים להמשיך ולפעול כדי להתייעל וההתייעלות הזאת צריכה לכלול גם את נושא השכר וגם לפעול מבחינת מנגנוני התגמול גם של בכירים וגם של העובדים בכלל על פי המנגנונים המקובלים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושא הזה המפקח הוציא הוראה וראינו רק לאחרונה שבסך הכול הבנקים אימצו את מדיניות התגמול שתואמת את ההוראה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנוסף לכך אנחנו ממשיכים ופועלים כדי לשפר את התחרותיות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעניין הזה ועדת זקן יצאה עם שורה של המלצות כדי לשפר את התחרותיות בבנקים, לשפר את ההוגנות בין הבנק והלקוח, את ההוגנות של הבנק כלפי הלקוח, ובפרט ההמלצות התייחסו למשקי בית ועסקים קטנים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היישום של ההמלצות האלה כמובן נמצא בעיצומו ואנחנו נמשיך לפעול כדי ליישם את ההמלצות גם בשנה הבאה.
ניסן סלומינסקי: הרבה פעמים אנשים מתבלבלים ולא יודעים להשוות כי כל בנק קורא בשם אחר ואנשים לא יודעים להשוות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חלק מההמלצות באמת מתייחסות לכך שהבנקים יתנו ללקוחות מידע בצורה הרבה יותר סטנדרטית שתקל על ההשוואה וגם יש שם הרבה צעדים שצריכים להקל על המעבר מבנק לבנק שהייתי אומרת שזה מפתח ליכולת לתחרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לחזור ולהזכיר את האתגרים למשק.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בטווח הקצר האתגר העיקרי הוא להמשיך לנהל את המדיניות בסביבה בה הצמיחה העולמית היא איטית, הריביות הן מאוד נוחות וזה באמצעות איזשהו איזון בין תמיכה בצמיחה ובסקטור השכיר ולכן אני רוצה כאן לחזור ולהדגיש את העובדה שאנחנו לא אדישים לשער החליפין אלא אנחנו פועלים משום שאנחנו חושבים שייסוף חד הוא בעייתי מבחינת היכולת של הסקטור השכיר להתמודד ויחד עם זאת אנחנו כמובן גם ממשיכים לשמור על היציבות הפיננסית, בכלל זה יציבות בשוק המשכנתאות תוך דאגה קודם כל ללקוחות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בטווח הארוך, אני חושבת שהאתגרים הגדולים ביותר בפני הממשלה הם קודם כל לעודד צמיחה מכלילה שתביא לכך שפירות הצמיחה יגיעו לכל האוכלוסייה, גם על ידי גידול בשיעור ההשתתפות בתעסוקה של אוכלוסיות שהיום שיעור התעסוקה שלהן נמוך, גם באמצעות עלייה בכושר ההשתכרות שלהן, בהכשרות שלה, בהון האנושי שלהן.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל הדברים האלה יביאו גם לעלייה בפריון וגם להאצת הצמיחה.
ניסן סלומינסקי: תודה לנגידה על הרצאה מאלפת.
ניסן סלומינסקי: חד וחלק, פשוט ובגובה העיניים.
ניסן סלומינסקי: עכשיו חברי הכנסת יתייחסו, לאחר מכן הנגידה תשיב ולאחר מכן נעבור לחלק השני שהוא תקציב בנק ישראל.
אראל מרגלית: תענוג שאת כאן, שאתם כאן ושתהיה לכם הצלחה רבה.
אראל מרגלית: אנחנו מאוד מעריכים את הפעולה שלך.
אראל מרגלית: אני רוצה להגיב על שני דברים.
אראל מרגלית: האחד, לגבי שער החליפין.
אראל מרגלית: אם שער החליפין ב-2014 יישאר ברמה הנוכחית של 3,5 שקלים לדולר, אזי המשק הישראלי יעמוד בפני גל פיטורים גדול.
אראל מרגלית: אין שום ספק שעשרות אלפי אנשים, ואולי יותר מזה, יפוטרו.
אראל מרגלית: אני חושב שבנק ישראל ניסה להתמודד עם האתגרים האלה אבל לא הצליח.
אראל מרגלית: אני חושב שאנחנו זקוקים לאיזשהו שינוי במדיניות ואולי למשהו יותר דרמטי כי אם הדברים יישארו כפי שהם, יהיה גל פיטורים עצום גם בתעשיות המתקדמות וגם בתעשיות המסורתיות.
אראל מרגלית: העיר קודם אחד מחברי הוועדה ואני מסכים אתו שזה לא השיקול היחיד, אבל אם בנק ישראל היה נמדד כחברה עם ביצועים פיננסיים לגבי רכישות המט"ח שהוא עשה בתקופה האחרונה, הוא לא היה זוכה לציונים גבוהים כי יש הפסדים מאוד מאוד גדולים.
אראל מרגלית: גם ה-פדרל ריזרב עשה כל מיני מהלכים כדי לייצב את הכלכלה האמריקאית.
אראל מרגלית: אני מבין שזה בא מתוך מדיניות לנסות לראות את הדברים ברמת המקרו ואני מעריך את הניסיונות, אבל אני חושב שכנראה צריכים אסטרטגיה אחרת והייתי רוצה לשמוע איזה מחשבות אחרות יש לכם על אסטרטגיה אחרת.
אראל מרגלית: לגבי הדוח שלכם והוא לא כל כך קשור לביצועים הפיננסיים אבל אני חושב שחייבת להיות שקיפות הרבה יותר גדולה ברמות תשלומי הפנסיה של עובדים בבנק ישראל.
אראל מרגלית: אנחנו יודעים לטפס על עובדי הנמלים, אנחנו יודעים לטפס על עובדים אחרים, אבל יש קבוצות בתוך הבנק – ואני לא מעוניין ברכילות ובשמות אלא אני מעוניין בשקיפות – שמקבלות פנסיות בעשרות רבות של אלפי שקלים ואני רוצה לדעת מה מדיניות השכר, מה מדיניות הפנסיה, כגוף שאמור לפקח ולהבין איך זה עובד.
אראל מרגלית: אני הייתי מצפה לשקיפות יותר גדולה בדוח כדי שנדע איך פחות או יותר זה מתנהל.
אראל מרגלית: אני מתנצל שלא אהיה כאן לשמוע את התשובות כי יש לנו ישיבה בוועדת המדע על קרן רווחי הנפט.
אראל מרגלית: בנושא זה, לדעתי בנק ישראל, כמי שהולך לנהל את הקרן הזאת, צריך לקחת גישה הרבה יותר אקטיביסטית כמו שממשלת סינגפור לוקחת, כמו שממשלות אחרות עושות ולא להיות רק מנהל החשבונות של הממשלה.
אראל מרגלית: לקחת גישה יותר אקטיביסטית בניהול אקטיבי של הכספים האלה, אבל זה נושא לשיחה אחרת.
איציק שמולי: תודה גברתי הנגידה על הסקירה המקיפה.
איציק שמולי: הרבה הצלחה לך ולכל נושאי התפקידים בבנק.
איציק שמולי: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות כאשר האחת כמובן נוגעת לשאלת הדיור והשנייה לתפקיד של בנק ישראל כיועץ כלכלי של הממשלה אבל לטעמי גם של הציבור ולא רק של הממשלה.
איציק שמולי: את התייחסת בדבריך לשאלת הדיור לצד של ההיצע ולמחסור בהיצע.
איציק שמולי: אני האחרון שאקל עם הממשלה הזאת ואני באמת חושב שיש בעיית היצע שאי אפשר להתעלם ממנה.
איציק שמולי: זה גם בא בהלימה כאשר מסתכלים על גרף עליית המחירים וזה לא מקרה שנתקלים שם גם בבעיית היצע.
איציק שמולי: צריך גם להדגיש את העניין של הריבית ואת הביקוש כי כאשר מסתכלים על הביקושים, מזהים תופעה שהיא מאוד מאוד מעניינת שהחל משנת 2003-2004 ועד שנת 2010 – אין לי נתונים של שנים מאוחרות יותר – גדל בצורה דרמטית מספרם של רוכשי הדירות להשקעה, מ-14 אלף ב-2002 לאזור ה-31 אלף ב-2009, פלוס 5,000 רוכשים של דירות להשקעה שנחשבים כרוכשי דירה ראשונה כי זאת באמת דירתם הראשונה אבל נשאיר את זה בצד.
איציק שמולי: המשמעות היא מאוד מאוד ברורה.
איציק שמולי: שלושים אחוזים מסך העסקאות או משהו בסדר גודל זה, נעשה על ידי רוכשים של דירות להשקעה.
איציק שמולי: השאלה האם – נדמה לי שזאת היית את שדחפת והכנסת את המושג של צמיחה מכלילה ולא רק של צמיחה - אין מקום להסתכל על שוק הדיור במבט שהוא רחב יותר ולהדגיש גם את העניין הזה?
איציק שמולי: כמובן שלמדיניות הריבית של בנק ישראל יש קשר ישיר לעניין הזה.
ניסן סלומינסקי: אם הדירות האלה לא עומדות ריקות אלא מושכרות, בסך הכול זה בסדר כי יש לנו גם הרבה אנשים שרוצים לשכור דירות.
ניסן סלומינסקי: הבעיה שלנו היא אם הדירות יעמדו ריקות ואלה יהיו דירות הרפאים עליהן דיברנו ואמרו שיש כארבעים אלף דירות רפאים כאלה בכל הארץ, ואני לא יודע אם זה נכון אבל אלה המספרים שנאמרו.
ניסן סלומינסקי: בירושלים יש ויכוח האם המספר הוא בין 3,000 ל-10,000.
ניסן סלומינסקי: אנחנו קיבלנו אינפורמציה על 3,000 ועיריית ירושלים טוענת שיש 10,000 דירות כאלה.
איציק שמולי: אני רוצה להדגיש שאני לא מטיל את מלוא כובד האחריות של משבר הדיור על בנק ישראל אבל אי אפשר להתעלם מן העובדה שלפחות בתקופת הממשלה הקודמת השחקן המרכזי בשוק הנדל"ן היה נגיד בנק ישראל.
איציק שמולי: זה אומר משהו על חדלון האונים של הממשלה אבל כך או אחרת, המדיניות של בנק ישראל בוודאי משפיעה על שוק הדיור.
איציק שמולי: הדבר השני שבעיני הוא לא פחות קריטי הוא התפקיד של בנק ישראל כיועץ כלכלי לממשלה וגם לציבור.
איציק שמולי: מאז נכנסנו לכנסת הזאת בחודש פברואר יש מוסר שבמקרה הטוב הוא אי דיוקים ובמקרה הרע הטעיה מצד הממשלה, ואני מכוון את דבריי בעיקר לשר האוצר שמציג חדשות לבקרים לכנסת ולציבור נתונים אודות המשק או פרמטרים שונים שנוגעים למשק.
איציק שמולי: כאשר הנתונים הם לא נכונים או יש לגביהם ספק, אני מצפה לשמוע אמירה חד משמעית מכיוונו של בנק ישראל.
איציק שמולי: כדי לא לדבר באוויר, אני אתן שתי דוגמאות.
איציק שמולי: בחודש יולי קיימנו כאן אין ספור דיונים על התקציב תחת הנחה שיש בור של ארבעים מיליארד שקלים.
יצחק כהן: יותר.
יצחק כהן: כמעט חמישים מיליארד.
יצחק כהן: אני זוכר את ההיסטריה.
יצחק כהן: את הכסת"ח.
איציק שמולי: בשבוע שעבר או קצת לפני כן הגיעו לכאן כדי לשנות את הכלים הפיסקליים ובעצם באו ואמרו שבדקו שוב ואין שום בעיית גירעון.
איציק שמולי: כשזה חלק מהמשחק הפוליטי, אני עוד יכול להבין את זה, אבל אני חושב שאם בתקופת התקציב מביאים נתונים כאלה שהם לא נכונים.
איציק שמולי: אגב, אני מניח שגם מבקר המדינה ייכנס לעניין כי פשוט עושים כאן צחוק מעבודת הכנסת שדנה בתקציב שהוא לא נכון בכלל.
איציק שמולי: דוגמה שנייה היא אמירות חוזרות ונשנות של האוצר ושל הממשלה אודות ההוצאה האזרחית של מדינת ישראל.
איציק שמולי: משרד האוצר אומר שלא זו בלבד שההוצאה היא גבוהה – מה שלא נכון כמובן כי 31 אחוזי תוצר מול 44 ב-OECD – אלא שהיא עלתה בצורה פראית בשנים האחרונות.
איציק שמולי: על בסיס האמירות האלה מגיע לכאן האוצר ומרשה לעצמו לשנות את הכללים.
יצחק כהן: מרשה לעצמו לשקר.
איציק שמולי: פשוט לשקר ולחתוך בהוצאות האזרחיות שאלה תחבורה, דיור, חינוך וכולי.
איציק שמולי: אני חושב שאם בזמן אמת הייתה אמירה חדה של בנק ישראל לגבי האמירות השקריות האלה, חלק מהצעדים האלה היו נמנעים.
איציק שמולי: אני יכול להמשיך עוד אבל אני לא רוצה להלאות.
איציק שמולי: אפשר לדבר על שוק העבודה אבל אף אחד לא מדבר על השכר החיצוני של 6,500 שקלים.
איציק שמולי: בקיצור, בקשתי וציפייתי ממך גברתי הנגידה, מעבר לכל הדברים החשובים שאתם עושים, נסו להגן על הציבור במובן זה שהוא לא מתעניין באופן יום יומי ברזי הכלכלה.
ניסן סלומינסקי: היה כאן ראש אגף תקציבים והסביר שכל השינוי הוא – מה שקרה אחרי אישור התקציב – כתוצאה מגידול בארבעה אלמנטים שהיו לאחר מכן.
איציק שמולי: אתה לא צריך להגן עליהם.
יצחק כהן: הרווחים הכלואים היו עוד לפני שהוא הגיע.
ניסן סלומינסקי: אני לא מגן עליהם.
ניסן סלומינסקי: היו דברים ששינו.
יצחק כהן: הוא לא עשה כלום ששינה.
יצחק כהן: כל הדברים אושרו כאן קודם לכן.
יצחק כהן: זה לא יפה לשקר.
יצחק כהן: צריך גם להודות, להתנצל בפני שטייניץ.
ניסן סלומינסקי: הוא לא שיקר.
איציק שמולי: ניסן, אני לא מצפה ממך להיות בוחן כליות ולב.
איציק שמולי: שר אוצר אחד משניהם משקר כי אחד אומר שזה אודות למדיניות של הממשלה הקודמת ואחר אומר אחרת.
ניסן סלומינסקי: הוא נתן רשימה של ארבעה אלמנטים.
יצחק כהן: זה לא שייך אליו.
יצחק כהן: האלמנטים לא שייכים אליו.
ניסן סלומינסקי: אף אחד לא אומר שייך או לא שייך.
ניסן סלומינסקי: אמרתי שזה קרה אחרי אישור התקציב.
יצחק כהן: הוא לא ידע על כך.
יצחק כהן: הרווחים הכלואים אושרו לפני אישור התקציב.
ניסן סלומינסקי: הרווחים הכלואים נלקחו בחשבון עם שלושה מיליארד.
ניסן סלומינסקי: זה שנתנו ארבעה וחצי, זאת תוספת של מיליארד וחצי ורק אותו לקחו בחשבון.
יצחק כהן: אתה שם את עצמך בחבורה לא כל כך מכובדת.
יצחק כהן: אתה רוצה להישאר כך, תישאר.
ניסן סלומינסקי: צריכים להיות הגונים.
יצחק כהן: הגונים.
יצחק כהן: הצחקת אותי.
יעקב ליצמן: גבירתי הנגידה.
יעקב ליצמן: כוותיק בוועדת הכספים, גם אני למדתי היום כמה וכמה דברים ואני מודה לך על כך.
יעקב ליצמן: ההרצאה הייתה בהחלט מאלפת.
יעקב ליצמן: יש לי כמה דברים שאני רוצה לחלוק עליך, לברר ולהתעניין.
יעקב ליצמן: לא שמעתי שום דבר על התספורת שנעשתה לאחרונה במשק, לא לגבי מוטי זיסר, לא לגבי אי.
יעקב ליצמן: לא שמעתי את עמדת בנק ישראל.
יעקב ליצמן: לכאורה זה היה צריך להיות א'-ב'.
יעקב ליצמן: אחרי פסק הדין שניתן אתמול – ואגב, אני מחיתי בוועדת כספים על שהתערבנו בזה כי ההחלטה כמעט הכריחה את השופט לקבל החלטה מסוימת בכיוון מסוים ואני חשבתי שצריך לחכות עד אחרי פסק הדין.
יעקב ליצמן: יצא שאנחנו כאילו מכריחים את השופט לקבל החלטה בכיוון מסוים, אבל זה שייך למשפט ולא לבנק ישראל – לא שמעתי ולו מילה אחת לגבי התספורת.
יעקב ליצמן: לא שמעתי מה התספורת עושה לבנקים ומה זה עושה למשק.
יעקב ליצמן: מדובר בסכומים אדירים.
יעקב ליצמן: אצל מוטי זיסר הסכום הוא 1.8 מיליארד.
יעקב ליצמן: גם לא שמעתי האם יש בדרך עוד מקרים מהם אנחנו צריכים לחשוש.
יעקב ליצמן: לא שמעתי האם זה שהעבירו את אי.
יעקב ליצמן: בי, האם זה הוריד ריכוזיות.
יעקב ליצמן: אני רוצה להתמקד בנושא הדיור.
יעקב ליצמן: כמעט כולנו כאן מדברים על הדיור וזה מראה כמה הנושא הזה בוער בעצמות הציבור.
יעקב ליצמן: בנק ישראל אמנם משמיע את קולו אבל לדעתי לא מספיק.
יעקב ליצמן: אני חושב שבנק ישראל היה צריך להוביל את הקו נגד הממשלה בנושא הזה של הדיור.
יעקב ליצמן: מחירי הדיור עלו למרות שבגרף שלכם המחיר יורד, אבל אני מניח שזה עד חודש מסוים ואחר כך בגרפים הבאים נראה שהמחיר עולה שוב.
יעקב ליצמן: קראתי אתמול שמחיר הדירות עלה מאוד.
יעקב ליצמן: היושב ראש צחק עת אמרתי שצריך לזכור את משרד השיכון, אבל יש לי חדשות בשבילך.
יעקב ליצמן: כאשר הייתי יושב ראש ועדת כספים דרשתי את זה כאן בוועדה כמה וכמה פעמים.
יעקב ליצמן: כשיש ריבית של משרד השיכון, זה שומר על כך שכל הבנקים פחות או יותר עומדים עליה והוא מוריד טיפה.
יעקב ליצמן: חוץ מקרקעות ששייכות בעיקר למינהל, אנחנו לא רואים מדיניות לפיה מורידים את מחיר הדירות.
יעקב ליצמן: לכן אני חושב שלא שמענו מספיק את קול בנק ישראל בנושא הזה.
יעקב ליצמן: לגבי שוק העבודה.
יעקב ליצמן: אני מבין שרוצים שגם החרדים יצאו לעבודה וכך גם הערבים.
יעקב ליצמן: בתשובה לשאלה ששאל אחד מחברי הכנסת אם עבודה חלקית גם היא נחשבת לכך שאדם עובד, אמרת כן.
יעקב ליצמן: נניח אשתי עובדת ואני עובד ומרוויח 1,500 שקלים בחודש.
יעקב ליצמן: זאת נקראת עבודה.
יעקב ליצמן: אם כן, למה מי שלומד בכולל ומקבל 1,500 שקלים ואשתו עובדת, זה לא נקרא ששניהם משתכרים?
יעקב ליצמן: תסבירו לי למה מי שלומד בכולל ומקבל 1,500 שקלים, לא נחשב שהוא עובד.
יעקב ליצמן: בני ברק היא עיר ענייה, אבל היא לא עיר מוכת אבטלה.
יעקב ליצמן: בדרך כל האנשים שם עובדים, הבעל לומד בכולל ואשתו עובדת.
יעקב ליצמן: זה כאילו שני בני הזוג עובדים.
יעקב ליצמן: הייתי רוצה לשמוע את עמדתך בנושא הזה.
ניסן סלומינסקי: כל מי שיקבל קצבה, ייחשב עובד.
יעקב ליצמן: עם כל הכבוד, אתה פשוט לא במפלגה הנכונה.
יצחק כהן: בישיבות שלכם אין בעיה, שם מקבלים אלפיים שקלים.
יצחק כהן: אתם מסודרים.
יעקב ליצמן: הייתי שמח מאוד לקבל תשובות לשאלותיי.
סתיו שפיר: אני רוצה להצטרף לברכות.
סתיו שפיר: תודה רבה שהגעת לכאן וטוב לראות אותך כאן.
סתיו שפיר: דנו רבות בסוגיה לפני שנבחרת ואני שמחה שזה בא על פתרונו ונבחרת.
סתיו שפיר: גם אני רוצה להתייחס לעניין הדיור.
סתיו שפיר: בימים אלה פועלות ממש מגוון גדול מאוד של תכניות כאשר אחת מגיעה ממשרד השיכון, אחת מגיעה מהקבינט, אחת מגיעה ממשרד האוצר, עוד שתי תכניות נוספות ממשרד הפנים וממשרד ראש הממשלה.
סתיו שפיר: אחד הדברים היחידים שמשותפים לתכניות האלה הוא שנדמה שאין להן שום דבר במשותף.
סתיו שפיר: חלקן נפלאות וטובות ומבורכות, אך לא נראה שיש שם איזושהי תכנית כלכלית ברורה שבאמת יכולה בתוך כמה שנים לייצב את עליית המחירים בשוק הדיור ולאפשר דיור בר השגה.
סתיו שפיר: לכן שאלתי הראשונה היא האם יש שיתוף פעולה של בנק ישראל עם המשרדים השונים, גם עם משרד השיכון, גם עם קבינט הדיור, גם עם משרד ראש הממשלה ואם יש, איך הוא בא לידי ביטוי.
סתיו שפיר: השאלה השנייה מתייחסת לגבי ההיצע וכאן אני מצטרפת לדברי חברי איציק.
סתיו שפיר: בוודאי שיש כאן בעיה של היצע וביקוש, אבל זאת לא השאלה היחידה.
סתיו שפיר: הרבה מאוד מהדירות החדשות שנבנות, בעיקר באזורי הביקוש ובערים הגדולות, הן דירות שאנשים באזור הגיל שלנו לא יוכלו לעולם לרכוש אותן.
סתיו שפיר: אם הם יצליחו להגיע לסכום המינימלי כדי לקבל משכנתא והם ירכשו את הדירה, הם יכניסו את עצמם לחובות עד סוף חייהם, מה שאף אחד מאתנו לא חושב שיהיה מהלך חכם מצדו.
סתיו שפיר: לכן יש בשלב כזה צורך בשני דברים.
סתיו שפיר: האחד מהם הוא בניית דירות שמתאימות לצרכים של אותם אנשים עצירים, והשני הוא פיתוח של שוק לשכירות ארוכת טווח, דבר שמקובל בכל רחבי העולם, בעיקר בערים הגדולות, במטרופולינים, ומשום מה בישראל הוא פשוט לא קיים.
סתיו שפיר: אין כאן שום רגולציה על שוק השכירות, שום פיקוח לא על שכר הדירה ולא על יחסי השוכר-משכיר, שום דבר שבעצם מאפשר שכירות ארוכת טווח שתאפשר לאנשים לשכור דירה למשך שנים ארוכות ולא לקנות אותה.
סתיו שפיר: מעניין אותי מה עמדתך בסוגיה הזאת וגם בסוגיה של דיור בר השגה כסוג של רגולציה בשוק הדיור.
סתיו שפיר: קביעה של קריטריונים של זכאות לדיור בר השגה, המקובל בעולם זה שלושים אחוזים מהשכר הפנוי כקריטריון לעלות הדיור.
סתיו שפיר: מה עמדתכם והאם בשלב זה הדבר הזה הוא פתרון מתבקש בעיניך?
יצחק כהן: אני רוצה לברך את הנגידה.
יצחק כהן: אנחנו שמחים מאוד שעל מנהלת את בנק ישראל.
יצחק כהן: ייחלנו לזה וברוך השם כאן הבקשה שלנו התקבלה.
יצחק כהן: התפילה התקבלה.
יצחק כהן: היה לנו מורה טוב, פרופסור צבי זוסמן עליו השלום, שאמר שיש גבול כמה אפשר לצמצם את ההשקעה בתשתיות האנושיות על חשבון המחשבה על גירעון.
יצחק כהן: וראה זה פלא, היה כלל פיסקלי שלקח בחשבון את היחס חוב-תוצר בין הרצוי למצוי במכפלה של ממוצע, של עשר שנות צמיחה, כדי לשרשר את הצמיחה כלפי מטה והנה, לא קרה שום דבר.
יצחק כהן: האבטלה הצטמצמה, יחס חוב-תוצר הלך וירד, הגירעון היה בסביבת גירעון די נורמלית ולא כמו שאמר שר האוצר שהוא לא דובר אמת.
יצחק כהן: תראו, השירותים דווקא התרחבו ואנחנו זוכים לקבל חינוך חינם.
יצחק כהן: כל עוד ההשקעה היא בתשתיות אנושיות, בסופו של דבר זה יביא לצמיחה ולפריון ויצמצם את החוב, כך שגם יצמצם את הוצאות הריבית.
יצחק כהן: זה הכלל הפיסקלי ואני מאוד מאוד מצטער ששינו אותו מכיוון שזה היה כלל שלוקח בחשבון את היחס בין החוב-תוצר הרצוי למצוי במכפלה של ממוצע של עשר שעות צמיחה וזה מוריד את הפירעון למטה.
יצחק כהן: בועת הנדל"ן.
יצחק כהן: אנחנו יודעים שזאת בועה.
יצחק כהן: אנחנו יודעים שהדפנות של הבלון הזה הולכים והם יותר דקים.
יצחק כהן: בלון שמנפחים אותו והדפנות דקים, בסופו של דבר הוא מתפוצץ.
יצחק כהן: אני לא יודע באיזה שלב אנחנו נמצאים מבחינת פיצוץ, אבל פיצוץ יהיה.
יצחק כהן: יש כאן דברים לא נורמליים.
יצחק כהן: משווים את מחירי הנדל"ן בהוצאה ישירה, רואים שהפערים הם אדירים.
יצחק כהן: אם בעולם זה בסביבות 590 דולר למטר, כאן זה למעלה מ-1,500 דולר למטה.
יצחק כהן: מחירי הקרקעות כאן מופקעים.
יצחק כהן: כולם מבינים ויודעים שהבלון הזה הולך ומתנפח והדפנות שלו הולכות ונהיות דקות יותר ויותר.
יצחק כהן: זאת אומרת, הפיצוץ צפוי והוא יהיה.
יצחק כהן: השאלה כמה אתם נערכים לפיצוץ הזה.
יצחק כהן: דיברו על היתרות וגם אני דיברתי.
יצחק כהן: אני חושב שכאן צריכה להיות יותר עבודה בנושא הזה כי בסך הכול יש יתרות מדהימות.
יצחק כהן: שקיפות יש לכם אבל צריכה להיות יותר התייחסות לעניין הזה כמו שהיינו מבקשים מחברה פרטית.
יצחק כהן: את ודאי מבינה למה אני מכוון.
יצחק כהן: לגבי הפערים בחברה.
יצחק כהן: הפערים בחברה הישראלית קיימים, שיעורי העוני כאן הם מהגבוהים ביותר והם מהווים סכנה גדולה יותר מאשר הפצצה האיראנית.
ראובן ריבלין: אני רק רוצה לברך את הנגידה כי אנחנו ייחלנו זמן רב לתוצרת הארץ והיא הולכת לפני המחנה ובעלת יכולות לתפארת מדינת ישראל ולעולם כולו, היא תהיה והיא הווה.
ראובן ריבלין: לי ברור שתפקידה של ועדת הכספים הוא תפקיד חשוב ביותר בכל מה שקשור לחיזוק מעמדו של בנק ישראל כגורם עצמאי לחלוטין, שכן בלי עצמאות, כפי שנלחמנו עליה במשך שנים רבות עד אשר גובש חוק שלפי דעתי הוא לא מושלם וזה חוק בנק ישראל וצריך לחזק אותו יותר, אני חושב שבנושאים האלה – לא שבנק ישראל משוחרר מכל ביקורת או פטור מכל ביקורת – כאשר חבר כנסת רוצה לבוא ולבקר, הוא יכול לבוא, לבקר ולזעוק זעקה.
ראובן ריבלין: יחד עם זאת החשיבות לכלכלת ישראל בקיומו של בנק ישראל כבנק עצמאי והחשיבות של ועדה זאת, בעיקר לקיים את ההוראה הזאת, תעמוד לנגד עינינו.
ראובן ריבלין: כל זמן שאני חבר בוועדת הכספים, אעשה כל שביכולתי כדי לסייע לבנק.
ניסן סלומינסקי: רק לספר לך שפעם יחידה בהיסטוריה שהייתה אחידות דעים, הייתה עת הייתה כאן החתמה של חברי הוועדה לגבי המינוי שלך.
ראובן ריבלין: אני מודיע לך שעשינו את זה בגללנו ואת לא חייבת לנו כלום.
ניסן סלומינסקי: גם הקואליציה עשתה את זה.
ניסן סלומינסקי: תרגישי כמו בבית.
ניסן סלומינסקי: זה הבית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תודה לכולכם על הברכות ועל המלים החמות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מרגישה כאן בבית וחיזקתם את ההרגשה הזאת.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אנסה להתייחס בקצרה לשאלות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אתחיל בהתייחסות של חבר הכנסת מרגלית לשער החליפין.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו לא אדישים לשער החליפין ואני חושבת שהפעולה בה אנחנו נוקטים ובה נקטנו היא עדות לכך.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עם זאת, צריך לזכור שבמשק שהוא משק שהביצועים שלו יותר טובים ממשקים אחרים, יש כוחות לייסוף, יש משקיעים זרים שבאים כי הם מוצאים את המשק אטרקטיבי, החשבון השוטף שלנו התחזק, כלומר הפך להיות עם עודף, ולכן יש כוחות בסיסיים לכיוון הזה, אבל אנחנו בהחלט מנסים למתן.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שאם ראיתם את הגרף, במחצית השנה האחרונה שער החליפין, הייסוף היה הרבה יותר מתון, בין היתר בזכות הפעולה שלנו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי הביצועים הפיננסים של בנק ישראל שהוזכרו על ידי חבר הכנסת מרגלית וגם על ידי חבר הכנסת איציק כהן.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שציינתי, אנחנו בתהליך של גיבוש פרופיל סיכון לאורו אנחנו ננהל את היתרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מאחר שהיתרות גדלו, המשקל שאנחנו שמים על התשואה הוא יותר גדול.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אומר השקעה של חלק מהיתרות לאופק יותר ארוך באופן שמגדיל את התשואה על היתרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם אני אומרת את זה, חשוב לזכור שבנק ישראל לא פועל למטרות רווח.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא פועל כדי להשיג את היעדים של יציבות וצמיחה, גם אם יש לפעילות הזאת מחיר.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לנושא תשלומי הפנסיה, אני אבקש אחר כך מחזי להתייחס כי זה גם קשור לחלק השני של הדיון שלנו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי נושא הדיור.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאן היו התייחסויות שונות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, חשוב להזכיר שציינתי שהגורם העיקרי הוא קודם כל נושא ההיצע.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דרך אגב, אם הייתם שמים לב בגרף, עליית מחירי הדירות התחילה בתחילת 2007.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הריבית ירדה בסוף 2009.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, התחלת העלייה של מחירי הדירות קדמה להפחתת הריבית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ב-2008 וב-2009 היה שיא בכניסה של משקיעים לשוק הדיור, בין היתר בגלל התשואה האלטרנטיבית האפסית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא הגיע לסדר גודל של שלושים אחוזים בשיא וירד מאז והתייצב על סדר גודל של 23 אחוזים או 25 אחוזים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חשוב להזכיר שבתחום של הסמכות שלנו, אנחנו הפלינו את המשקיעים לרעה באחת מההוראות שלנו שהגבילה את ה-לון טו וליו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למשקיעים שמנו תקרה של חמישים אחוזים, בעוד שלרוכשי דירה ראשונה ומשפרי דיור היחס הוא יותר גבוה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושאים שבתחום הסמכות שלנו, בהחלט ניסינו להפחית את האטרקטיביות למשקיעים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך גם להזכיר שהממשלה ביטלה את הפטור ממס שבח.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, נעשו איזה שהם צעדים כדי לנסות לצמצם את הנוכחות של המשקיעים בשוק הדיור.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בכל זאת, כמו שציינתי, גם לריבית בנק ישראל היה איזשהו משקל בהתפתחויות בשוק הדיור.
יצחק כהן: היצע נמוך, ביקוש גבוה, ריבית נמוכה, נפגשו ביחד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך לומר שאם היינו משאירים את הריבית יותר גבוהה, יש להניח שהפגיעה במשק, בתעסוקה, בייצוא, הייתה הרבה יותר חריפה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היה צריך למצוא את האיזונים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשוק הדיור, כאמור, נקטנו בכל מיני צעדים שנועדו להפחית את ההשפעה שהייתה לריבית בעיקר על הסיכונים.
איציק שמולי: אתם שוקלים כרגע ללכת לצעדים יותר אגרסיביים מול משקיעים?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בוחנים את ההתפתחויות כל העת ואם יהיה צורך בצעדים נוספים, אנחנו ננקוט בהם.
יצחק כהן: הנגידה, לגבי המט"ח, אתם שוקלים שער רצפה?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא רוצה לענות על כל מיני שאלות היפותטיות כרגע.
ניסן סלומינסקי: יש להן מיד השלכות בשוק.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי הנושא של השקיפות וההתייחסות לנתונים לגבי התקציב.