GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז טופורובסקי: זה תקף גם לזוגות חד מיניים במגזר החרדי.
משה גפני: אני אגיד לך מה הם לא מאשרים ואלה הדברים הכי פשוטים.
ניסן סלומינסקי: בוא נחזור לסבלותינו.
משה גפני: זה סבלותינו.
ניסן סלומינסקי: מחר ניפגש אתם כאן ואני מקווה שתהיה לנו תשובה של הייעוץ המשפטי.
<ברוך משולם: בהקשר הזה אני אוסיף לעניין מקדמות מס שבח שסבר הופץ תזכיר בחודש נובמבר.
משה גפני: בפעם הקודמת אמרת שזאת הבקשה האחרונה.
<ברוך משולם: התזכיר יבוא בשבוע הבא לאישור.
ניסן סלומינסקי: מבקשים ממך הסבר.
<שלומית ארליך: אולי נעשה סדר.
<שלומית ארליך: הכול התחיל בתיקון מספר 70 לחוק מיסוי מקרקעין שכלל תיקון לסעיף 15 לחוק מיסוי מקרקעין וקבע חובת תשלום מקדמות במס שבח לרשות המסים על ידי רוכש על חשבון המס שהמוכר חייב בו.
<שלומית ארליך: בעצם היפוך כזה.
<שלומית ארליך: המטרה במקור הייתה להקנות לרוכש אישור מקדמי על תשלום מס ולאפשר לו לרשום באופן מהיר יותר.
<שלומית ארליך: זה היה חלק מאיזשהו ניסיון לעשות ייעול.
<שלומית ארליך: מה שקרה זה שבמהלך הדברים הגיעו הרבה מאוד פניות לוועדה וגם אמרו חברי כנסת שנוצר מצב או הגיעו פניות לעניין סרבול וכי שיעורי המסים לא מונפקים באופן מידי, אין באמת ייעול ברישום עסקאות והיו גם בעיות שהתעוררו לגבי רכישת דירות מקבלנים וביחס לחוק המכר (דירות) וכל העניינים שעלו במהלך הזמן.
<שלומית ארליך: אז במסגרת החוק לשינוי נטל המס (תיקוני חקיקה) החליטה הוועדה – זה היה בשנת 2011 – לתת לרשות המסים שנה וחצי ליישום המקדמות ולהגיד שבעצם עד ה-1 באפריל 2013 המקדמות יבוטלו אלא אם כן יבקש שר האוצר מוועדת הכספים להאריך את התחילה.
<שלומית ארליך: עד אפריל 2013 לא הגיע הצו וחובת המקדמות אכן בוטלה ב-1 באפריל 2013.
<שלומית ארליך: בחודש מאי ביקשה רשות המסים להאריך רטרואקטיבית את המועד לביטול המקדמות כך שהן יחזרו להיות בתוקף.
<שלומית ארליך: זה היה במאי 2013.
<ברוך משולם: 13 במאי, למיטב זיכרוננו.
<שלומית ארליך: 7 במאי 2013.
<טמיר כהן: זה פורסם ב-13 במאי.
<שלומית ארליך: זאת היית בעצם הבקשה הראשונה להאריך.
<שלומית ארליך: הוצגו בעיות כפי שציינתי קודם לכן.
<שלומית ארליך: חברי הוועדה חשבו שצריך לתקן את זה באמצעות חקיקה ראשית ובעצם הוועדה החליטה לאשר את ההארכה רק בחצי שנה, עד אוקטובר 2013, כדי שבמהלך התקופה הזאת תינתן הזדמנות לרשות המסים לקיים משא ומתן אינטנסיבי עם הגופים שנוגעים בדבר.
<שלומית ארליך: בוועדה אז השתתפה לשכת עורכי הדין, לשכת רואי חשבון, התאחדות הקבלנים והם העלו את כל הטענות.
<שלומית ארליך: ב-1 באוקטובר 2013 באה רשות המסים פעם שנייה וביקשה להאריך את תחולת המקדמות לתקופה נוספת של שלושה חודשים וגם אז אמרו חברי הוועדה שמדובר בהארכה שנייה, שהיה צריך להיות מופץ תזכיר חוק, היה צריך לתקן את זה בחקיקה ראשית, רשות המסים הייתה צריכה לשבת עם הגורמים.
<שלומית ארליך: אני מבינה שתזכיר החקיקה הופץ רק בנובמבר.
<ברוך משולם: הוא הופץ בנובמבר לאחר דיונים אינטנסיביים עם נציגי הלשכות וגורמים מקצועיים ובחלק גדול מהמקרים יש גם הסכמות שלהם.
<ברוך משולם: הוא הופץ ויבוא לאישור ועדת השרים בתחילת שבוע הבא ומשם יעבור לכאן ככל שיאושר.
<שלומית ארליך: עכשיו הם מבקשים להאריך את הצו לחודשיים נוספים.
ניסן סלומינסקי: הנקודה המרכזית, אם אני זוכר נכון, היא שעד היום כל מי שקונה דירה, כדי לקבל את האישור לכך שהדירה שלו, הוא נתון בידיו של המוכר כי המוכר צריך לשלם הכול ורק אז הבנק משחרר.
ניסן סלומינסקי: רק לאחר מכן הוא מקבל את האישור.
ניסן סלומינסקי: המוכר, הרבה פעמים אין לו כסף ולא אכפת לי למשוך את זה.
ניסן סלומינסקי: לפעמים יש לו ויכוחים עם הבנק ועד שיסתדר ביניהם, הוא לא סוגר את הכול ובינתיים הקונה נמצא בלי אישור.
ניסן סלומינסקי: אז באה החקיקה ואומרת הפוך, אומרת לעשות את זה הפוך, שהקונה ישלם במקום המוכר, הבנק יקזז לו את הסכום הזה מהתשלומים שהוא חייב ועל ידי כך הקונה בוודאי שיש לו אינטרס לעשות את זה.
ניסן סלומינסקי: כלומר, החקיקה הייתה על מנת להיטיב עם הקונים אבל בפועל כנראה העסק הזה לא הסתדר.
ניסן סלומינסקי: את אומרת שכאן היו טענות מכל הצדדים.
משה גפני: כאשר אושר החוק הזה, הדיון היה בכפר המכביה, אני אמרתי שבעצם רשות המסים מציעה את זה רק כדי לגבות כסף ומהר וכי הם לא יעמדו בנתונים האלה.
משה גפני: הם אמרו שבתוך יום הם יוכלו להוציא אישור.
משה גפני: השאלה היא מה קרה בדרך.
משה גפני: אני אמרתי שלפי דעתי זה לא נכון.
משה גפני: רשות המסים לא תעמוד בזה והיא לא תוציא אישורים.
משה גפני: אם היא לא הוציאה אישורים, היא פשוט הוליכה שולל את ועדת הכספים ואסור לאשר לה את ההארכה הזאת.
משה גפני: אם זה המצב.
משה גפני: היום אני לא יודע בדיוק, אבל אם זה המצב, כך צריך לנהוג.
ניסן סלומינסקי: אתה צודק, אבל הבעיה היא שכאן יש את האינטרס של הקונה.
משה גפני: אין אינטרס.
משה גפני: מי ביקש את האינטרס הזה?
משה גפני: הם ביקשו.
משה גפני: פתאום הם דואגים לקונים?
משה גפני: אם הקונים הם לא מאותו מין, הם לא דואגים להם.
ניסן סלומינסקי: אם הם לא מנפיקים, ודאי שלא.
ניסן סלומינסקי: אם הם מקבלים את הכסף ולא מנפיקים, הקונה לא הרוויח אלא רק הפסיד אבל אני אומר שהמטרה הייתה שכן יקבלו.
משה גפני: אני התווכחתי אתם על המטרה אבל קיבלתי את זה ואישרנו את זה אז.
משה גפני: אם הוא יכול רק להגיד את העובדות, האם מוציאים אישור לקונה באותו יום כפי שהם הבטיחו לוועדה.
משה גפני: אם לא, אסור לקבל את הבקשה שלהם.
<ברוך משולם: שי יתייחס לזה.
יצחק אהרונוביץ': מנהל אגף שומת מקרקעין.
יצחק אהרונוביץ': ראשית, אני מתנצל, אני בפעם הקודמת הבטחתי - וגם בפעם הקודמת קודמת – שלא נגיע יותר להארכות אבל לצערנו לא הצלחנו.
משה גפני: כי הייתם עסוקים בבני זוג מאותו מין.
יצחק אהרונוביץ': שומת מקרקעין לא הייתה עסוקה בזה אבל היו לנו תעסוקות אחרות.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה להתנצל בפני הוועדה על כך שאנחנו מגיעים שוב עם ההארכה הזאת ואני רוצה להסביר.
ניסן סלומינסקי: אתם עומדים בעניין הזה?
יצחק אהרונוביץ': צריך לשים לב, ואני עונה גם לחבר הכנסת בועז טופורובסקי ששאל, וצריך לזכור שעל דירות מגורים למעשה המקדמה לא חלה, למעט דירות קבלן.
יצחק אהרונוביץ': בדירות מגורים אין לנו את מנגנון המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': בדירות מגורים היום, צריך לציין שאנחנו תוך שבועיים בממוצע מוציאים אישור מסים לטאבו, זאת אומרת, שבועיים בממוצע מיום הדיווח על העסקה.
יצחק אהרונוביץ': רוב דירות המגורים פטורות.
יצחק אהרונוביץ': החל ממחר, כשאנחנו בעצם נכנסים לעולם החדש שחלק מהדירות הופכות להיות חייבות בעקבות הרפורמה בתיקון 76, גם הדירות האלה הן מחוץ למקדמות.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, אנחנו לא נדרוש בגינן מקדמות, לפחות לא בשנתיים הקרובות כי המס שם לתשלום הוא מאוד נמוך.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, הנושא של דירות מגורים נמצא מחוץ לעניין למעט דירות קבלן שאני אתייחס אליהן.
יצחק אהרונוביץ': לגבי שאר העסקות.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו למעשה קיצרנו מטווח של משהו כמו חמישה-שישה חודשים – כלומר, שאר עסקאות שהן לא דירות מגורים כי עליהן לא חל החוק.
ניסן סלומינסקי: מה זה שאר העסקאות?
יצחק אהרונוביץ': מגרשים, משרדים וכולי.
יצחק אהרונוביץ': קיצרנו שם באופן דרמטי את מתן האישור למס שבח ואני רוצה להדגיש.
יצחק אהרונוביץ': קיצרנו דרמטית בעקבות המקדמות רישום מס שבח.
יצחק אהרונוביץ': כאשר היום יוצאת מקדמה, תשלום המקדמה הוא למעשה מהווה אישור לטאבו.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, ברגע שהקונה בא ומקבל את שובר המקדמה, הוא משלם אותו וזה מהווה אישור לטאבו.
יצחק אהרונוביץ': זה קיים.
יצחק אהרונוביץ': מה שכן, ואני רוצה כאן להעמיד את הדברים על דיוקם - וזה נאמר בדיון הקודם לדעתי על ידי עורך דין זיו שרון – זה נכון שאת הרישום דה פקטו ככל הנראה זה לא קיצר בהרבה ואני אסביר למה.
יצחק אהרונוביץ': כדי להירשם בטאבו צריך גם את האישור של הקונה וגם את האישור של המוכר.
יצחק אהרונוביץ': קרי, גם הקונה צריך להציג, חוץ מאת האישור של המוכר, אישור מס שבח, הוא צריך להציג את אישור מס רכישה שלו ובמס רכישה לא היה מנגנון דומה.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, בהחלט יכול להיות מצב שאני קניתי מגרש, תוך חודש אני משלם את המקדמה של המוכר, בעצם יש לי אישור מס שבח אבל האישור שלי למס רכישה הולך עכשיו להתעכב שישה-שבעה חודשים כי על מפקח במס שבח תל אביב למשל ולוקח לו להגיע לתיק משהו כמו שישה-שבעה חודשים.
יצחק אהרונוביץ': לכן דה פקטו להירשם בטאבו לא יכולתי ולכן המטרה של דויינג ביזנס, אותה מטרה לקצר תהליכי רישום, אני מודה שבזה לא בדיוק הצלחנו.
יצחק אהרונוביץ': לכן יהיה מנגנון חדש שגיבשנו בחוק החדש שאני מקווה שעד סוף ינואר יגיע בעזרת השם לוועדת הכספים.
יצחק אהרונוביץ': ישבנו ארוכות עם הלשכות – עם לשכת עורכי הדין, רואי חשבון והתאחדות הקבלנים – ואני מגיע להסדרים אתם.
יצחק אהרונוביץ': המנגנון אליו הגענו במס רכישה, והוא יופיע בחוק החדש, הוא שבמס רכישה בכל מקרה האישור יתקבל תוך שלושה חודשים מיום הדיווח.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, תוך תשעים ימים הקונה יקבל אישור מס רכישה ולא משנה אם המפקח הספיק לדון בתיק שלו או לא הספיק לדון בתיק שלו.
יצחק אהרונוביץ': בסיטואציה בה הוא שילם את המקדמה , תוך מקסימום תשעים ימים מיום העסקה הוא יקבל גם את אישור מס הרכישה.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, מקסימום תוך תשעים ימים, כאשר הכוונה שלנו שזה יהיה הרבה יותר קצר, הוא יוכל ללכת ולהירשם בטאבו.
ניסן סלומינסקי: בלי שהתיק נבדק.
יצחק אהרונוביץ': בלי שהתיק נבדק.
ניסן סלומינסקי: מה קורה אם אחרי שהתיק נבדק מתברר שזה עדיין לא מסודר והאישור כבר ניתן?
יצחק אהרונוביץ': אם האישור כבר ניתן, אנחנו נצטרך לעשות הליכי גבייה נגד הקונה.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו מוכנים לקחת את הסיכון הזה ואנחנו ננהל נגדו הליכי גבייה.
יצחק אהרונוביץ': שימו לב, זה הקונה.
יצחק אהרונוביץ': מבחינת המוכר אין יותר דאגות לקונה.
יצחק אהרונוביץ': המוכר מקבל אישור מס שבח וכך זה גם היום.
יצחק אהרונוביץ': מה קורה עם מגזר הקבלנים.
יצחק אהרונוביץ': למגזר הקבלנים היו טענות רבות מאוד כנגד הכלי הזה שלמעשה הושת עליהם.
יצחק אהרונוביץ': הטענה הייתה שמה שנאמר בזמנו לוועדה היה שזה לא יושת עליהם וכולי.
יצחק אהרונוביץ': מבחינתנו הכלי הזה של המקדמות הושת עליהם.
יצחק אהרונוביץ': אני חושב שיסכים אתי אמיר הלר שאנחנו מנסים להגיע עם הקבלנים למתווה שיקל עליהם מאוד את הנושא של קבלת טופסי 50.
יצחק אהרונוביץ': ברגע שלקבלן יש טופס 50, המקדמה לא חלה עליו.
יצחק אהרונוביץ': גם במקדמות עצמן, בחקיקה החדשה-המחודשת שתגיע לכאן תוך מספר שבועות, אנחנו נראה שלגבי קבלנים אנחנו קבענו שחובת המקדמה היא רק אחרי שמונים אחוזים ועל קרקעות של מינהל מקרקעי ישראל זה בכלל לא חל וכולי.
יצחק אהרונוביץ': אני חושב שאמיר הלר יסכים אתי שהלכנו כברת דרך.
יצחק אהרונוביץ': נכון שיש עוד נקודות מחלוקת שאני מקווה שנצליח לפתור אותן עד הדיון בוועדת הכספים שיהיה בחקיקה החדשה.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו לא חשבנו שנכון יהיה עכשיו ליצור איזושהי מבוכה בשוק שלמעשה כלי המקדמות יפסיק מחר ויחודש עוד פעם בעוד חודש.
יצחק אהרונוביץ': גם כך לשוק לא קל להתרגל לנושא תיקון 76 עם דירות המגורים ועכשיו לזרוק על עורכי הדין בעיקר עוד איזשהו בלבול של כן חלות המקדמות או לא חלות המקדמות, לטעמנו יהיה לא נכון.
יצחק אהרונוביץ': לכן אני מתנצל על כך שאנחנו מגיעים לכאן עם בקשה להארכת הצו אבל הפעם אני באמת מקווה שזאת הפעם האחרונה כי אנחנו בקרוב נביא לכאן את החקיקה הראשית אחרי שיופץ תזכיר ויועבר בוועדת השרים.
<שלומית ארליך: האם אתם צופים שבמהלך החודשיים של ההארכה באמת תסיימו את הליכי החקיקה?
<ברוך משולם: אנחנו משערים שכן, בהנחה שביום ראשון זה יגיע לוועדת שרים ואחר כך אנחנו נביא את זה בהקדם לכאן.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אני מעריך את הכנות של האנשים שמייצגים את רשות המסים, גם את שי אהרונוביץ' וגם את ברוך משולם.
משה גפני: אני נגד לאשר את זה, בכל תוקף.
משה גפני: לא לבזות את הוועדה.
משה גפני: מה אומר שי אהרונוביץ' ומה אומר ברוך משולם?
משה גפני: אבל בעיקר מה שאמר שי אהרונוביץ' בסוף דבריו.
משה גפני: התקנה הזאת של תשלום המקדמות, למי היא מועילה?
משה גפני: היא מועילה לרשות המסים.
משה גפני: היא מועילה לרשות המסים בזה שהיא גובה את הכסף מהר כי אחרת זה היה לוקח זמן.
משה גפני: כל בר דעת יגיד את זה.
משה גפני: כאשר זה לא מועיל לקונה, למה אנחנו צריכים לעשות את זה?
משה גפני: תמצאו פתרון שבאמת יהיה טובת הקונה ותקבלו את הכסף מהר, בסדר.
משה גפני: הם אומרים שהם אומרים לוועדה שהקונה יקבל את האישור והוא יקבל באותו יום.
משה גפני: אמרנו שאם כך, בסדר, אנחנו מאשרים את זה כי זה באמת גם הקונה בתוך הנושא הזה.
משה גפני: מתברר אחרי שנה וחצי, יותר משנה וחצי, שזה לא הועיל לקונים בכלום.
משה גפני: מה שכן הועיל זה שרשות המסים גובה את הכסף מהר.
משה גפני: היא לא נותנת שום תמורה עבור גביית הכסף הזה.
משה גפני: זה יוצא מכיסו של הקונה ואני מתאר לעצמי שלא מדובר באנשים עשירים.
משה גפני: יוצא הכסף, הוא מוציא אותו באופן מידי, רשות המסים מקבלת את הכסף והוא לא מקבל שום אישור.
משה גפני: הוא לא מקבל שום אישור לא בגלל המוכר והקונה אלא הוא לא מקב שום אישור בכלל הממשלה, בגלל זרועות נוספות שקשורות לעניין הזה.
משה גפני: אומרים אנשי רשות המסים שבתוך שבוע יוצא תזכיר חוק וביום ראשון הוא מגיע לממשלה כך שבתוך חודש-חודשיים יהיה חוק.
משה גפני: יהיה חוק, נדון בחוק אבל למה עכשיו אנחנו צריכים לאשר את זה?
משה גפני: למי אנחנו מועילים בעניין?
משה גפני: מבלבלים את עורכי הדין?
משה גפני: מה הולך לקרות בחודש-חודשיים האלה?
משה גפני: הרי אם תאשר להם את זה עכשיו, קודם כל יש להם אישור.
משה גפני: אם אתה לא מאשר, לא יקרה שום דבר, הקונים לא יצטרכו לשלם את המקדמה תמורת אפס הטבה שהם מקבלים, עורכי הדין יסתדרו ולא ישלמו את המקדמות.
משה גפני: נחכה לחוק.
משה גפני: יגיע לכאן החוק.
משה גפני: השאלה ששאלת מה יש בחוק, איך הם מתגברים על העניין הזה, וגם היועצת המשפטית שאלה, נראה בחוק.
משה גפני: למה צריך לאשר את זה?
משה גפני: הם אמרו בפעם הקודמת שזה לא יבוא.
ניסן סלומינסקי: המקדמות הן חובה או שאם הקונה לא מעוניין לזרז, הוא לא צריך לשלם אותן?
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה לחדד את הדברים.
משה גפני: מה זאת אומרת אם המקדמות הן חובה?
משה גפני: אם זה חובה או לא חובה, זה משנה פה עכשיו את כלה משחק?
ניסן סלומינסקי: ודאי שזה משנה.
יצחק אהרונוביץ': אני אענה אבל אני רוצה לומר קודם כל שצריך לזכור שהקונים כן הפיקו תועלת רבה מכך בגלל שלקונה יש היום ביטחון שהמוכר לא בורח בלי לשלם את מס השבח.
יצחק אהרונוביץ': מס הרכישה ממילא תלוי בו.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו פשוט רוצים לקצר גם תהליך במס רכישה.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, לקונה יש את הביטחון, יש לו גם את הביטחון שהקבלן מביא טופס 50.
משה גפני: תאפשרו לו לעשות את זה בהתנדבות.
ניסן סלומינסקי: השאלה אם זאת חובה.
יצחק אהרונוביץ': בעיקרון המקדמות הן חובה אבל אין היום סנקציה.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, אין היום סנקציה בחוק.
<שלומית ארליך: זה קבוע בחוק כחובה.
יצחק אהרונוביץ': זה קבוע בחוק כחובה אבל אין סנקציה.
ניסן סלומינסקי: אם מישהו לא משלם את המקדמות, מה קורה?
יצחק אהרונוביץ': אני לא יכול לדרוש ממנו את המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': אין לי הליך גבייה נגדו.
<שלומית ארליך: אתה יכול לדרוש שהוא יעמוד בהוראות החוק.
יצחק אהרונוביץ': אין לי הליך גבייה בעניין הזה.
בועז טופורובסקי: למה לעשות את זה חובה ולא רשות?
משה גפני: זאת שאלת מיליון הדולר שנשאלה כאן כבר לפני שנה וחצי והם ניצחו.
יצחק אהרונוביץ': ברגע שנהפוך את זה למעשה לכלי של חובה ולא רשות, אנחנו בעצם מחזירים את הכוח למוכר.
ניסן סלומינסקי: רשות ולא חובה.
יצחק אהרונוביץ': נכון, רשות.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו בעצם נחזיר את הכוח למוכר.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו כן מגינים כאן על הקונה ואי אפשר להתעלם מזה.
יצחק אהרונוביץ': הקונה היום, אחרי שהוא משלם שבעה וחצי אחוזים או 15 אחוזים.
ניסן סלומינסקי: אם ניתן רשות לקונה לעשות את זה אם הוא ירצה, ואם הוא לא ירצה – הוא לא יעשה את זה, עד שיהיה החוק.
ניסן סלומינסקי: מה יקרה אז?
יצחק אהרונוביץ': ראשית, אני לא בטוח - ותכף ברוך יתייחס לזה - שאפשר היום בהארכה לשנות את מה שנאמר בחוק עצמו.
<שלומית ארליך: לא להאריך.
יצחק אהרונוביץ': בוודאי שהמוכר יכול להכתיב כחלק מתנאי המכירה שהמקדמה לא תחול כאן.
בועז טופורובסקי: למה לא להכתיב את זה?
יצחק אהרונוביץ': זה שהקונה משלם מקדמה, מה זה משנה למוכר?
ניסן סלומינסקי: הבנק מוריד את זה מההתחשבנות שלו עם המוכר.
יצחק אהרונוביץ': הבנק נותן היום ערבות שחלק מהכסף נשאר אצלו עד שהקבלן מראה טופס 50.
ניסן סלומינסקי: זה יורד מהקבלן ולכן הקבלנים לא אהבו את זה.
בועז טופורובסקי: הוא נותן את זה בכל מקרה.
יצחק אהרונוביץ': היום הוא יכול להחזיר את הערבות.
יצחק אהרונוביץ': אם לא הייתה את חובת המקדמה, הבנק מחזיר את הערבות בלי לוודא שהקבלן הביא את אישור המסים ויש לנו היום במדינת ישראל משהו כמו מעל 10,000 יחידות דיור שלא יכולות להירשם בטאבו כי הקבלן עד היום לא הביא את אישורי המסים.
יצחק אהרונוביץ': זה כן עזר לנו מאוד לשנות את העולם הזה.
ניסן סלומינסקי: למה שנעשה את זה לא כחובה לתקופה עד שתגישו את החוק?
ניסן סלומינסקי: נעשה את זה כרשות ואז כל קונה יוכל להחליט.
ניסן סלומינסקי: אתה חושש שבחודש הזה המוכר כזה מתוחכם, הוא יודע הכול והוא הכניס בחוזה את התנאי וכולי?
<ברוך משולם: אנחנו מדברים על פרק זמן יחסית קצר של חודשיים.
<ברוך משולם: לא נשכח שכך היה במשך תקופה ארוכה ואנחנו ניצור עוד בלבול אם נכניס שינוי.
ניסן סלומינסקי: להפך.
ניסן סלומינסקי: נעשה את זה כרשות.
<ברוך משולם: לדעתי אנחנו ניצור בלבול.
<ברוך משולם: עד עכשיו יש משהו אחד, למשך חודשיים יהיה משהו אחר ואחרי כן עוד פעם תזכיר חוק שמשנה את הכול.
<ברוך משולם: זה ייצור בלבול.
<ברוך משולם: שנית, לגבי הצדדים לעסקה, לא תמיד הם בכוחות שווים ויש פערי כוחות ביניהם ולפעמים הקבלן או מישהו אחר יכול להכתיב את תנאי העסקה.
<ברוך משולם: לכן אנחנו מציעים לפחות בפרק זמן המצומצם הזה של החודשיים, עד שנביא את התזכיר, להשאיר את זה בהתאם למנגנון שכבר נקבע בתיקון 70.
ניסן סלומינסקי: אנחנו אומרים שבמשך שנתיים קונה שילם כסף ואם זה חוק, הוא ישלם, אתם יושבים על הכסף והוא לא מרוויח מזה.
יצחק אהרונוביץ': הוא מקבל את אישור מס שבח.
יצחק אהרונוביץ': לא תהיה טעות.
<שלומית ארליך: אבל הטענות היו שהוא לא באמת מקבל.
יצחק אהרונוביץ': אבל הוא כן מקבל.
ניסן סלומינסקי: מס שבח הוא מקבל מידית עם הקבלה אבל זה לא עוזר לו.
יצחק אהרונוביץ': זה עוזר לו.
יצחק אהרונוביץ': כבוד היושב ראש, אם עכשיו המוכר הזה בורח, נניח מדובר כאן במוכר תושב חוץ, אם המוכר הזה עכשיו לא מגיב יותר, הוא למעשה קיבל 85 אחוזים מהכסף, 15 אחוזים הקונה שילם לנו, הקונה קיבל את אישור מס שבח.
יצחק אהרונוביץ': נניח שהשבח בעסקה הזאת הוא עשרים אחוזים, יש עדיין חמישה אחוזי חוב, אנחנו לקונה כבר נתנו את אישור מס שבח ואנחנו צריכים לרדוף עכשיו אחרי המוכר הזה.
יצחק אהרונוביץ': בוודאי שזה מגן על הקונה ואין ספק בכך.
ניסן סלומינסקי: לגבי מס שבח זה מיידי.
ניסן סלומינסקי: ברגע שיש לו את הקבלה שהוא שלם, מיידית יש לו את האישור שהוא מסודר מבחינת מס שבח.
יצחק אהרונוביץ': נכון מאוד.
ניסן סלומינסקי: כל הבעיה היא רק מס רכישה.
יצחק אהרונוביץ': כדי לקצר את הרישום במס רכישה, אבל מס רכישה ממילא תלוי בקונה עצמו.
יצחק אהרונוביץ': מס רכישה תלוי בקונה.
יצחק אהרונוביץ': נכון הוא שאנחנו רוצים לקצר גם את ההליך כאן.
ניסן סלומינסקי: אתה אומר שהקונה מרוויח שני דברים.
ניסן סלומינסקי: ראשית, יש לו את הקבלה ואז מבחינת מס שבח הוא מסודר, ושנית, גם אם יהיו בעיות עם הקבלן, מבחינתכם הוא מסודר.
יצחק אהרונוביץ': מבחינתנו אין חוב על הדירה שלו לא למס הכנסה ולא למס שבח.
יצחק אהרונוביץ': הוא יכול להירשם.
ניסן סלומינסקי: אתם רק צריכים לפתור את מס רכישה.
יצחק אהרונוביץ': זה לא קשור ישירות.
ניסן סלומינסקי: בסך הכול כדי להירשם בטאבו, הוא צריך גם את האישור ההוא.
יצחק אהרונוביץ': גם שם אנחנו נפעל.
בועז טופורובסקי: למה לא לעשות את זה רשות?
בועז טופורובסקי: תסבירו לי עוד פעם.
יצחק אהרונוביץ': בגלל שאז אנחנו בעצם משאירים את ההחלטה לצדדים.
יצחק אהרונוביץ': נניח שמדובר כאן במוכר שהוא חזק יותר.
בועז טופורובסקי: בסדר, הוא חזק יותר, אז מה?
יצחק אהרונוביץ': הוא יגיד לקונה שהוא לא מוכן שחובת המקדמה תחול בעסקה הזאת.
בועז טופורובסקי: למה לו להגיד את זה?
בועז טופורובסקי: כי אם הקונה משלם מקדמה, מה קורה?
יצחק אהרונוביץ': הוא יגיד שהוא לא רוצה שהוא יביא 15 אחוזים מהתמורה.
בועז טופורובסקי: מה זה משנה למוכר?
משה גפני: זה הקונה משלם.
יצחק אהרונוביץ': בסיטואציות שיש ליווי בנקאי, יש בנק.
ניסן סלומינסקי: מוכרח להיות.
ניסן סלומינסקי: המוכר צריך לשלם את זה.
ניסן סלומינסקי: זה שהקונה משלם, הקונה לא מתנדב, בגין זה הבנק משחרר לו כסף על חשבון המוכר.
בועז טופורובסקי: למה לא לעשות הוראות שמטפלות בשחרור כסף של הבנקים אל מול המוכרים?
בועז טופורובסקי: למה להכריח את הקונה לשלם את המקדמות?
בועז טופורובסקי: את זה אני מנסה להבין.
בועז טופורובסקי: למה לא רשות?
ניסן סלומינסקי: שאלות טובות.
ניסן סלומינסקי: תסביר את העסקה לפני כן.
יצחק אהרונוביץ': כדי להירשם בסופו של דבר בטאבו כבעלים של נכס, לא משנה אם קניתי מקבלן או לא, אני כקונה צריך למעשה להראות במה שקשור לרשות המסים אישור מס שבח על כך ששולם מס השבח בעסקה על ידי המוכר ושולם מס רכישה על ידי הקונה.
יצחק אהרונוביץ': בוא נגיד שמס רכישה תלוי בי, בקונה, ואין בעיה.
יצחק אהרונוביץ': מס שבח תלוי במוכר.
יצחק אהרונוביץ': נניח שמדובר כאן במוכר תושב חוץ שבכלל מתגורר בניו יורק והוא אומר לקונה שהוא לא מוכן שחובת המקדמה תחול בעסקה הזאת, למה?
יצחק אהרונוביץ': כי הוא חושב שבעסקה הזאת הוא צריך לשלם רק חמישה אחוזים ולא שבעה וחצי אחוזים שזה מה שהוא אמור להעביר למס שבח.
יצחק אהרונוביץ': הוא יגיד לו שאם הוא רוצה לעשות את העסקה, אין חובת מקדמה כאן.
יצחק אהרונוביץ': תהיה כאן עסקה ויבוא בסופו של דבר הקונה וישלם לו את הכסף, המוכר הזה, נניח ינתק מגע עם רשות המסים ולא ישלם את חוב המס – הקונה הזה לעולם לא יוכל להירשם בטאבו אלא אם כן הוא ישלם.
ניסן סלומינסקי: אני אסביר לבועז כי אני חושב שהוא לא הבין את השאלה שלך.
בועז טופורובסקי: הוא הבין ואני רוצה לשאול שאלת המשך.
בועז טופורובסקי: נגיד אני קניתי עכשיו דירה במיליון שקלים.
יצחק אהרונוביץ': מקבלן או מאדם פרטי.
בועז טופורובסקי: כמה אני צריך לשלם מס שבח עכשיו?
בועז טופורובסקי: מקדמה.
יצחק אהרונוביץ': תלוי מתי המוכר קנה את המקרקעין האלה.
בועז טופורובסקי: מה זה משנה?
יצחק אהרונוביץ': אם זה קבלן, שבעה וחצי אחוזים.
בועז טופורובסקי: אני שילמתי שבעה וחצי אחוזים.
יצחק אהרונוביץ': מתוך המיליון, שבעה וחצי אחוזים אתה תעביר לנו.
יצחק אהרונוביץ': אתה תעביר לנו 75 אלף שקלים, יש לך את האישור ולא מעניין אותך יותר אם הקבלן שילם מס הכנסה או לא.
<ברוך משולם: וזה נחשב על חשבון התמורה.
משה גפני: הקונה יכול לשלם את זה בכל מקרה.
משה גפני: תעשה את זה כרשות.
יצחק אהרונוביץ': אבל המוכר יגיד לו שהוא לא מוכן לשלם את זה.
משה גפני: אז הוא יגיד.
משה גפני: הרי יש לו רשות.
משה גפני: הקונה לקח את הסיכון על עצמו.
משה גפני: אם חמישה אחוזים, תחזירו.
ניסן סלומינסקי: הבנק מוריד למוכר ממה שהוא שומר כנגד המוכר ולמוכר פתאום חסר כסף.
משה גפני: אבל יש לך לפעמים הסברים יותר טובים.
ניסן סלומינסקי: זה הסבר לעניין, לא לנושא של רשות וחובה.
ניסן סלומינסקי: אני דיברתי על הסיבוב.
משה גפני: אני הקונה, אני יכול לשלם.
בועז טופורובסקי: אם היו רוצים באמת להקל עם הקונה, היו דואגים איכשהו לשבעה וחצי אחוזים לקחת גם מהמוכר.
<ברוך משולם: מה זה גם?
בועז טופורובסקי: הייתם יכולים לקבוע הוראה שעוברת תמורה עבור מכירת דירה, אוטומטית חלק מהתמורה הולך למס שבח.
<ברוך משולם: זה מה שעשינו.
<ברוך משולם: זאת המקדמה.
בועז טופורובסקי: אבל ללא קשר לקונה.
בועז טופורובסקי: אתם פועלים מול המוכר.
בועז טופורובסקי: אז אתם לא מחייבים את הקונה לשלם.
בועז טופורובסקי: זה כבר עניין של מעבר כסף.
<אמיר הלר: חבל לבלבל את הדיון כאן.
<אמיר הלר: זה נושא לא פשוט אבל כשמפתחים את זה עוד יותר, זה הופך להיות עוד יותר לא פשוט.
<אמיר הלר: קודם כל, חבר הכנסת גפני צודק במאה אחוזים.
משה גפני: זה תמיד.
<אמיר הלר: העיקרון של בסיס החוק, התאחדות בוני הארץ אמרה מלכתחילה, הוא ניכוי מס הכנסה במקור.
<אמיר הלר: זה בכלל לא קשור למס שבח כי הקבלנים לא מחויבים במס שבח בכלל אלא הם מחויבים במס הכנסה.
<אמיר הלר: לכן גם בדיונים אמר יושב ראש רשות המסים הקודם, נסרדישי, שזה לא אמור לחול על קבלנים והוא אמר את זה לפרוטוקול ואנחנו אמרנו שזה כן יחול בנוסח הנוכחי.
<אמיר הלר: הוא אמר שהוא מבטיח שהוא ייצור מנגנונים כך שזה לא יחול ואכן הוא יצר מנגנונים כאלה ואחרים שזה כן חל.
<אמיר הלר: בעניין הזה של ההארכה אני חייב לעזור לרשות המסים.
<אמיר הלר: רשות המסים הלכה כברת דרך בניסיון להקל על הקבלנים בנושא המקדמות והם עוד יושבים אתנו ודנים אתנו.
<אמיר הלר: אכן לאט לאט בנוסחים שמתגבשים כמעט רוב העסקאות יהיו פטורות כי קבלן צריך להוציא טופס 50.
<אמיר הלר: מה זה טופס 50 ששי מזכיר?
<אמיר הלר: המשמעות של טופס 50 היא שקבלן בכלל לא חב במס שבח אלא חב במס הכנסה.
<אמיר הלר: אנחנו ביקשנו מרשות המסים שיביאו את זה למצב שכמה שיותר קבלנים יוכלו לקבל את הטופס הזה כמה שיותר בקלות, בעיקר העסקים הקטנים, בעיקר הקבלנים הקטנים.
ניסן סלומינסקי: בפעם הקודמת הם הודיעו שהקבלנים לא פונים לבקש.
ניסן סלומינסקי: כך הודיעו בפעם הקודמת.
ניסן סלומינסקי: אני זוכר את זה טוב.
<אמיר הלר: במצב הקודם אולי.
ניסן סלומינסקי: לא פונים לבקש את הטופס הזה.
<אמיר הלר: לא, הם חייבים.
<אמיר הלר: לא יינתן להם ליווי בנקאי ללא הטופס הזה או ללא טופס אחר.
<אמיר הלר: יש ארבעה סוגים אבל אני לא אסבך את הוועדה באפשרויות השונות.
בועז טופורובסקי: זה ניכוי מס במקור.
ניסן סלומינסקי: לא, הקבלנים לא משלמים.
<אמיר הלר: קבלנים כן משלמים בצורה כזאת או אחרת.
<אמיר הלר: יש או ערובה שהם צריכים לשים מראש, או ריתוק הון בנקאי.
<אמיר הלר: אנחנו בעד הארכה לחודשיים הנוספים.
ניסן סלומינסקי: קבלן שפונה מקבל טופס 50?
<אמיר הלר: קבלן שפונה ועומד בכל מיני תנאים שרשות המסים מכתיבה, מקבל טופס 50.
ניסן סלומינסקי: ואז אין צורך במקדמה.
<אמיר הלר: הרוכש לא מעביר מקדמות.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שזה לא שייך לסיטואציה הזאת.
ניסן סלומינסקי: בוא תדבר על סיטואציה שזה כן שייך.
<אמיר הלר: אני מייצג את הקבלנים ולא את שאר העסקאות במקרקעין.
<אמיר הלר: זה לא אמור לחול על קבלנים.
ניסן סלומינסקי: אתם מסודרים.
יצחק אהרונוביץ': החוק בעיקרו חל על קבלנים, אבל קבלן שמציג טופס 50, ואין ספק שבזכות המקדמות הרבה יותר קבלנים דואגים לקבל טופס 50 עם תחילת הפרויקט, ברגע שקבלן מראה את טופס 50, המקדמות לא חלות עליו.
יצחק אהרונוביץ': אבל קבלן, נקרא לו, אני לא אוהב את השם, בעייתי שלא מדבר עם פקיד השומה שלו, מוכר דירות לקונה, לקונה יש מה שנקרא אותם שלייקעס של מקדמות.
יצחק אהרונוביץ': הוא יודע שבסופו של יום אם הוא ישלם את המקדמה, הוא יקבל את האישור ויותר רשות המסים לא תבוא אליו אף פעם לבקש את הכסף שהקבלן הזה לא משלם.
יצחק אהרונוביץ': זה מצוין שיש את הכלי הזה ואנחנו עושים הכול כדי להקל.
ניסן סלומינסקי: אם קבלן לא בא לקבל טופס 50, סימן שיש איזה אתו.
<אמיר הלר: זה לא חייב שיש אתו בעיה.
<אמיר הלר: לא צריך להשחיר את הקבלנים בנושא הזה.
<אמיר הלר: רק להבהיר למה אנחנו כן תומכים בהארכה ששי דיבר עליה.
<אמיר הלר: מכיוון שגם בפעם הקודמת – החוק בעצם הסתיים באפריל ועד מאי לא היה חוק בתוקף כי תיקון 72 שחבר הכנסת גפני הוביל בעצם ביטל את זה – הבנקים המשיכו כמנהגם.
<אמיר הלר: זאת אומרת, כאילו החוק בתוקף.
בועז טופורובסקי: הוא אומר שאישרו רטרואקטיבי כאן.
ניסן סלומינסקי: זה היה שבעה ימים.
משה גפני: חודש וחצי.
<שלומית ארליך: האישור היה רטרואקטיבי, אבל נקבע באישור שלא תוטל חובת תשלום מקדמה בתקופה הרטרואקטיבית הזאת.
<שלומית ארליך: המשמעות לא הייתה שחלה חובת תשלום מקדמות רטרואקטיבית אלא שהאישור ניתן רטרואקטיבית.
משה גפני: זה היה בוועדה בראשות ניסן סלומינסקי.
ניסן סלומינסקי: תראה מה עשו.
ניסן סלומינסקי: לא מטילים.
משה גפני: אישרתם כאן רטרואקטיבית.
<אמיר הלר: אני רק רוצה להגיד למה ההתאחדות כן תומכת בבקשה.