GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בדרך כל אנחנו רואים במשקים שקצב הגידול של השכר בטווח הארוך תואם את קצב הגידול של התוצר לשעת עבודה.
אראל מרגלית: בתוך הכלכלה הישראלית יש כאן שתיים-שלוש כלכלות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש חלקים במשק הישראלי שהפריון גדל מאוד מהר.
אראל מרגלית: בענף הטכנולוגיות, הפריון הוא מהגבוהים בעולם.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאשר מסתכלים על המצרף, זאת התמונה שרואים.
באסל גטאס: זה רק עניין של טכנולוגיות?
באסל גטאס: אולי גם הכשרה.
עליזה לביא: אולי גם הסללה והתאמה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הזכרתי את הנושא של טכנולוגיות והשקעה אבל יש עניין של תשתיות, יש עניין של בירוקרטיה, יש עניין של סביבה עסקית ויש גם עניין של הכשרה והשכלה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל הדברים האלה ביחד מסבירים את התמונה הבעייתית אותה אנחנו רואים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עוד תופעה שבעיני היא מטרידה כאשר מסתכלים על מגמות ארוכות טווח וזאת המגמה בתחום של העוני.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאתם רואים כאן, הגרף הזה הוא קצת מורכב אבל אני אסביר אותו, זה את שיעורי העוני של משפחות בקבוצות שונות לפי מספר המפרנסים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הגרף הירוק מצד שמאל מציג את תחולת העוני של משפחות שאין בהן מפרנסים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מתייחס למשפחות בגיל העבודה ולא לפנסיונרים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמו שהינו מצפים, שיעורי העוני באוכלוסייה הזאת הם מאוד גבוהים ועולים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הם עולים כמובן גם כאשר הקצבאות מצטמצמות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה חלק מהעניין.
באסל גטאס: מה זה משפחות ללא מפרנסים?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: משפחות שאין בהן מפרנסים, שנשענות על קצבאות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מצד ימין למטה אתם יכולים לראות את שיעור העוני הנמוך יחסית במשקי בית שיש בהם שני מפרנסים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מדברים על סדר גודל בשנים האחרונות של 4,6 אחוזים.
יעקב ליצמן: תלוי כמה ילדים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שגם זה משפיע.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בכל מקרה, במשפחות עם שני מפרנסים, שיעור העוני נמוך יחסית אבל בכל זאת צריך לשים לב יש בו גם איזושהי עלייה בשנים האחרונות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו האדום מתייחס למשפחות שיש בהן מפרנס אחד, שם שיעור העוני בשנים האחרונות הגיע בערך לרבע מהמשפחות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: משפחות שיש בהן מפרנס וגם שם אנחנו רואים מגמת עלייה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה בכל זאת החדשות הטובות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: החדשות הטובות הן הקו השחור כאן שהוא הממוצע.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רואים שבממוצע שיעור העוני התייצב.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: איך זה יכול להיות?
זבולון כלפה: אולי שינו את ההגדרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שיעור העוני התייצב משום שהמשקלות של הקבוצות השתנו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש היום יותר אוכלוסייה עם שני מפרנסים, אוכלוסייה יותר גדולה עם מפרנס אחד ושיעור המשפחות ללא מפרנסים ירד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: החדשות הטובות הן שכאשר יש גידול – ראינו את הגידול בשיעור התעסוקה ואלה כמובן חדשות טובות מבחינת הירידה בעוני.
איציק שמולי: מה ההגדרה של מפרנס?
איציק שמולי: מי שעובד במשרה חלקית נחשב מפרנס?
אראל מרגלית: אחד הדברים שמאוד הדאיגו אותנו בשבועות האחרונים, מי שראה את הדוח של המועצה לשלום הילד ראה שבשנת 1980 אחוז הילדים העניים במדינה היה שמונה אחוזים והדוח לשנת 2012-2013 אחוז הילדים העניים במדינה עומד על 34 אחוזים.
אראל מרגלית: זה נתון מזעזע.
אראל מרגלית: איך זה מסתדר עם מה שאנחנו רואים כאן?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המוקד כאן הוא התעסוקה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הירידה הדי חדה בקצבאות הילדים בשנים 2003 ו-2004 הגדילה את שיעורי העוני בקרב משפחות עם ילדים, ובמיוחד עם מספר רב של ילדים.
באסל גטאס: אבל כאן אלה לא כל המשפחות בישראל אלא משפחות בגיל עבודה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו השחור מתייחס לכל המשפחות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההתייחסות לפי מפרנסים היא רק בגיל העבודה אבל לא חל שינוי גדול בשיעורי העוני בקרב האוכלוסייה שמעל גיל העבודה ולכן הממוצע שרואים כאן מייצג את כלל האוכלוסייה ועיקר ההשפעה שם היא השינוי בשיעור המשפחות לפי מספר מפרנסים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: החדשות הטובות הן שבסופו של דבר, כאשר יש גידול בשיעור התעסוקה, אנחנו רואים התייצבות בשיעורי העוני אבל החדשות הבעייתיות הן שאפילו משפחות עם שני מפרנסים, לא לחלוטין חסינות בפני עוני.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאן אני חושבת שבהקשר של מדיניות כדאי להזכיר את הצורך גם לשפר את ההכשרה, את המיומנויות, את ההשכלה של האוכלוסיות שהיינו רוצים להגביר את ההשתלבות שלהן בשוק העבודה וגם להשתמש בכלי מסוג של מענק הכנסה, להגדיל את מענק ההכנסה, להגדיל את מס ההכנסה השלילי כדי בעצם לצמצם את העוני בקרב אנשים שמצטרפים לשוק העבודה אבל שכושר ההשתכרות שלהם עדיין נמוך.
ראובן ריבלין: או שההוצאה לצורך ההשתכרות היא כזאת שהיא לא כדאית והיא שלילית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם זה.
אראל מרגלית: יכול להיות שהגרף הזה לא משקף את מספר הנפשות העניות בישראל כי יכולות להיות משפחות עם הרבה יותר ילדים ומשהו כאן לא בא לידי ביטוי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתה צודק.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מתייחס למשפחות וזה מתייחס להכנסה לנפש סטנדרטית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת אומרת, לפי ההגדרות של העוני.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: במקביל אפשר לעשות את אותו גרף גם למספר הנפשות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המספרים יהיו יותר גדולים כי מטבע הדברים משפחות עניות הן משפחות יותר גדולות אבל אפשר למדוד משפחות ואפשר למדוד נפשות.
יעקב ליצמן: יש פילוח של השכלה של שני המפרנסים?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש אבל אין לי אותו כאן.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מציגים את הדברים האלה בדוח בנק ישראל.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הפוקוס כאן היה שונה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לעבור עכשיו למדיניות ולהתחיל עם המדיניות המוניטרית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להזכיר שעל פי חוק בנק ישראל שעבר לפני שנתיים וחצי בערך, החוק מגדיר את היעדים של הבנק.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל שמירה על יציבות המחירים כמטרה מרכזית כאשר בכפוף לשמירה על יציבות המחירים אנחנו פועלים לתמוך במדיניות הכלכלית של הממשלה, בפרט בצמיחה, בתעסוקה ובצמצום פערים וכן תומכים ביציבות הפיננסית, ביציבות של המערכת הפיננסית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלי המדיניות שאנחנו משתמשים בהם בתקופה האחרונה כוללים כמובן את השינויים בריבית בנק ישראל אבל גם התערבות ישירה בשוק מטבע החוץ וגם שורה של כלים שאנחנו קוראים להם מקרו יציבותיים שהמטרה שלהם היא לצמצם את הסיכונים בשוק המשכנתאות באמצעות מגבלות שונות.
אראל מרגלית: אני לא מקבל את זה כי יציבות המערכת היא לא יציבות האזרחים.
אראל מרגלית: יציבות המערכת הפיננסית הייתה על חשבון אוויר לנשימה פיננסי.
ניסן סלומינסקי: בוא נשמע את התפיסה ואחר כך תוכל להתייחס.
אראל מרגלית: רמת השירותים הפיננסיים שאזרחי ישראל מקבלים.
אראל מרגלית: זאת תפיסת עולם.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אתייחס גם לזה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, אני רוצה להתחיל מהנושא העיקרי של האינפלציה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאתם רואים כאן, הגרף הירוק מציג את המהלך של האינפלציה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הממשלה קבעה שהאינפלציה בכל נקודת זמן תהיה בתחום של בין אחוז לשלושה אחוזים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שהאינפלציה נמצאת בתוך תחום היעד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא פחות חשוב מכך, הציפיות לאינפלציה שנמדדות כפער בין התשואה על אגרות חוב צמודות ובלתי צמודות, אלה בעצם הציפיות של השוק לגבי האינפלציה העתידית, נמצאות גם הן בתוך תחום היעד והחשיבות של ציפיות שמעוגנות בתוך תחום היעד היא שזה משפיע בעצם על החוזים העתידיים, זה משפיע על חוזי השכר וכולי ולכן לאמינות של המדיניות המוניטרית, לעובדה שהציבור חושב שהאינפלציה אכן תהיה בתחום של אחוז עד שלושה אחוזים, יש חשיבות מאוד רבה להתנהגות שלו כבר היום.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שאפשר לראות מזה זמן רב הציפיות אכן מעוגנות בתחום הזה.
באסל גטאס: מה ההגדרה שזה בתחום?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יעד האינפלציה הוא אחד עד שלושה אחוזים.
באסל גטאס: להבדלים בתוך התחום הזה אין משמעות?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש תנודתיות באינפלציה עצמה וזה מכל מיני סיבות שלא בהכרח צפויות.
באסל גטאס: אתם למשל צפיתם שני אחוזים ובסוף היה אחוז אחד, זה לא אומר משהו?
באסל גטאס: אין לזה משמעות?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמו שציינתי, האינפלציה בפועל נמצאת בתוך תחום היעד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא לא מוגדר כשני אחוזים אלא הוא מוגדר אחד עד שלושה אחוזים, בין היתר, כמו שאפשר להבין, האינפלציה מושפעת מהרבה דברים שאתה לא יכול לצפות אותם מראש ולכן יש תנודתיות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למשל, אם הייתה קרה בגלל מזג האוויר ומחירים הירקות והפירות מזנקים, יכול להיות שהאינפלציה בשנה או בתקופה מסוימת תהיה יותר גבוהה, או אם מחירי הדלקים עולים או כל דבר אחר.
באסל גטאס: לזה יש משמעות על הצמיחה.
באסל גטאס: זה נתון מקרו כלכלי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בוודאי שיש לזה חשיבות אבל חלק מזה אלה דברים בדיעבד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שמאוד חשוב לצמיחה כתנאים לצמיחה זה שדווקא האינפלציה קדימה, זאת אומרת, הציפיות לאינפלציה יהיו בתוך תחום היעד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשאתה חותם הסכמי שכר למשל ואתה יודע שאפשר לסמוך על כך שהאינפלציה תהיה בסביבה הזאת, וזה מה שרואים בגרף של הציפיות, אתה לוקח בחשבון שאנחנו נמצאים בסביבה של יציבות מחירים ולדבר הזה יש השפעה משום שאתה תחתום הסכמים שהם עקביים עם היציבות הזאת.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה שבדיעבד זה יוצא קצת יותר למעלה או קצת יותר למטה, זה לא נורא חשוב.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דווקא מה שחשוב זה העוגן והציפיות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הדבר הבא שאנחנו מתייחסים אליו הוא שער החליפין.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות כאן את המהלך של שער החליפין הנומינלי האפקטיבי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המושג הזה שער חליפין נומינלי אפקטיבי הוא שער החליפין של השקל ביחס לסל מטבעות אתן ישראל סוחרת.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בדרך כלל מתמקדים בשער החליפין ביחס לדולר כי זה המסחר שאנחנו מכירים אבל כמובן שלמשל ליצואנים שמייצאים בערך שליש לאירופה, הרבה יותר מעניין אותם מה קורה לשער החליפין ביחס ליורו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שיש כאן זה שער חליפין של השקל ביחס לאותו סל שמשקף את יעדי היצוא שלנו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו יכולים לראות שהחלק שמצוין בוורוד, זאת התקופה בה היה לנו פיחות כתוצאה מעלייה במתח הגיאו-פוליטי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשעתו הייתה איזושהי ציפייה שיקרה כאן משהו ובעצם הציפייה הזאת התפוגגה עם הנאום של ראש הממשלה באו"מ ואז ראינו אחרי כן ירידה של פרמיית הסיכון וייסוף.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לזה הצטרפו הציפיות מהתחלת הפקת הגז כאשר התגובה של השוק לזה הייתה מאוד חזקה והייתי אומרת שהיה שם אובר שוטינג של התגובה של שער החליפין לפרספקטיבה שאנחנו עכשיו מתחילים להפיק גז ונהיה הרבה פחות נדרשים לייבא.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שם היה לחץ וייסוף מאוד מהיר.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנק ישראל בכל התקופה הזאת בעצם פעל לקיזוז תנודות חריפות באמצעות התערבות ובנוסף לכך הודיע במאי על כך שנרכוש מטבע חוץ כדי לקזז את ההשפעה של ההפקה של הגז על החשבון השוטף, וזה היה בעצם כדי לקזז את אותה השפעת יתר של הפקת הגז על שער החליפין.
בועז טופורובסקי: כמה בנק ישראל הפסיד בגין הפעולה הזאת של רכישת מטבע חוץ?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני יכולה לומר מה העלות של רכישת מטבע חוץ.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העלות קשורה לפער בין התשואה שאנחנו מקבלים על היתרות לבין ריבית בנק ישראל שהיא הריבית בה אנחנו בעצם סופגים את ההזרמה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הפער היום הוא יחסית נמוך משום שהריבית של בנק ישראל היא יחסית נמוכה, אבל בהחלט יש פוטנציאל לכך שאם הפער של הריביות יגדל, ההפסד הזה יגדל ולכן אנחנו בהחלט לוקחים את זה בחשבון, אבל צריך לזכור שאם כתוצאה מההתערבות שלנו מנענו ייסוף יותר גדול, יש לזה כמובן השפעה מקרו כלכלית, השפעה על היצוא, השפעה על התעסוקה ואלה הדברים שצריך לקחת בחשבון.
ניסן סלומינסקי: אתם עושים את זה בלי להודיע?
ניסן סלומינסקי: בלי איזה משהו מתוכנן?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עוד רגע אני אתייחס לזה.
בועז טופורובסקי: אם אני מתמקד, בסך הכול היה כאן הפסד של בערך עשרה מיליארד שקלים או שזאת אמירה לא נכונה?
ניסן סלומינסקי: לפעמים זה עולה ולפעמים זה יורד.
ניסן סלומינסקי: אתה צריך להסתכל בסך הכול הכולל.
בועז טופורובסקי: אני מסתכל על הסך הכול.
יעקב ליצמן: השאלה מה זה הפסד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא בטוחה שההסתכלות החשבונאית היא נכונה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני יכולה לומר שאם יהיה כאן משבר גדול ויהיה פיחות חד ואז נמכור חלק מהיתרות, יהיה לנו רווח נהדר.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השאלה אם זאת ההסתכלות הרלוונטית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נושא נוסף שכמובן מעסיק אותנו הוא מחירי הדירות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאתם רואים בגרף בצבע כחול, זה בכל נקודת זמן את שיעור השינוי במחירים ב-12 החודשים האחרונים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שמתחילת 2007 ראינו עלייה מהירה של מחירי הדירות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העלייה הזאת נבעה ממספר גורמים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, ממחסור בדירות למגורים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנוסף לכך, החל מ-2008 חלה ירידה חדה באטרקטיביות של אפיקי השקעה אלטרנטיביים והדבר הזה הכניס גם הרבה משקיעים לשוק הדיור, וכמובן גם הריביות הנמוכות על המשכנתאות שמושפעות גם מהריביות הארוכות שמושפעות מאוד גם מריביות בחוץ לארץ וגם מריבית בנק ישראל וגם הן הכניסו ביקוש נוסף לשוק הדיור.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חשוב במיוחד אולי להדגיש שגם כאשר התחילה עליית המחירים, ההיצע בישראל הגיב מאוד מאוד לאט.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שהעוצמה של עליית המחירים היא כמובן קשורה לעובדה שהתגובה של ההיצע הייתה מאוד איטית.
יעקב ליצמן: היום אנחנו רואים עלייה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רואים עלייה.
יעקב ליצמן: זה לא מתבטא בגרף שלך.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רואים כאן מחירים וכן רואים בסוף הגרף איזושהי האטה בעליית המחירים, אבל בין היתר בתגובה לעלייה בהיצע.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא בטוחה שהעלייה עדיין מספיקה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אחת הבעיות היא שיש לנו סטוק לא מספק של קרקע מתוכננת שניתן לשווק אותה.
ניסן סלומינסקי: יש חסמים שחוסמים כחמישים אלף יחידות בכל הארץ, חסמים שלא קשורים לבנייה ועכשיו מנסים לשחרר אותם.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בעצם הרקע לאותה עליית מחירים מאוד מהירה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מאוד מקווה שהמאמצים שעושה הממשלה עכשיו להגדיל את ההיצע ולהגדיל את המלאי התכנוני אכן יישאו פרי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: על רקע ההתפתחויות האלה שכוללות גם את האינפלציה שנמצאת בתוך תחום היעד, גם את הצמיחה ובפרט החולשה של היצוא, גם את הלחצים לייסוף כפי שראינו, גם על רקע של ריבית אפסית, ריבית גלובלית אפסית והרחבה כמותית על ידי בנקים מרכזיים חשובים, גם על רקע הגז הטבעי ובנוסף לכך הלחצים בשוק הדיור, בעצם כל המרכיבים האלה עמדו לנגד עינינו עת נקטנו במדיניות והמדיניות שלנו כללה בעצם שימוש בכל הכלים שעומדים לרשותנו, קודם כל הריבית שהורדה עד לאחוז אחד כדי קודם כל לתמוך בפעילות וגם כדי למתן את הלחצים לייסוף.
ניסן סלומינסקי: אין לכם השפעה על משרדי הממשלה אלא רק על הבנקים?
ניסן סלומינסקי: הריבית על המשכנתאות במשרדי הממשלה היא הרבה יותר גבוהה מאשר בבנקים וזה משהו לא מובן.
ניסן סלומינסקי: אף אחד לא לוקח משכנתא במשרד השיכון כי שם הריבית היא כל כך גבוהה וזה כשהוא יכול לקחת בבנק בריבית יותר נמוכה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתה מדבר על הסיוע לזכאים.
ניסן סלומינסקי: אין לכם השפעה?
יעקב ליצמן: לכן צריך לסגור את משרד השיכון.
יעקב ליצמן: הריבית שמשלמים זכאים במשרד השיכון היא הרבה יותר גבוהה מאשר הם מקבלים בבנקים.
ניסן סלומינסקי: מי קובע את הריבית של משרד השיכון?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת החלטה ממשלתית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בסופו של דבר זה מגלם סבסוד שהממשלה צריכה להחליט עליו.
יעקב ליצמן: איזה סבסוד?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היום אין בזה סבסוד, זה נכון.
יעקב ליצמן: כבר עשר שנים זה כך.
יצחק כהן: זה לא קשור לנגידה.
יצחק כהן: זה קשור לשר האוצר.
יצחק כהן: תשאל אותו.
ניסן סלומינסקי: אמרנו שנזמין את השר ואת המנכ"ל וזה יהיה אחד הנושאים שיעלה.
ניסן סלומינסקי: כבר לחצנו אותם פעם אחת כדי שיורידו.
ניסן סלומינסקי: אני לא יודע אם זאת הסמכות שלהם בלבד ולא של הממשלה, אבל נראה כאילו שם האוצר שומר "קניפל" כי הוא יודע שזאת ריבית גבוהה ואף אחד לא ייגע בכספים האלה ולכן נשאר שם כסף לדברים אחרים.
יעקב ליצמן: האם את הנושא הזה של הריבית על המשכנתאות, וזה שייך לבנק ישראל ולבנקים, למה לא להוציא אותו לתחרות?
יעקב ליצמן: אם אני לוקח קבוצה של עשרים אנשים ולקבל משכנתא בבנק, אני מקבל את המשכנתא לפחות באחוז וחצי פחות מאשר במשרד השיכון.
יעקב ליצמן: למה אין תחרות בזה?
יעקב ליצמן: למה אין תחרות ביניהם?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להדגיש שדווקא בתחום של המשכנתאות הבנקים הם מאוד תחרותיים.
ניסן סלומינסקי: יש תחרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המרווחים שם הם מאוד מצומצמים.
יעקב ליצמן: מי קובע את מחיר הריבית של משרד השיכון?
ראובן ריבלין: הממשלה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא בתחום סמכותי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנוסף להפחתת הריבית, הבנק, בעצם הפיקוח על הבנקים, פעל בשורה של צעדים כדי להפחית את הסיכון קודם כל ללווים, לנוטלי המשכנתאות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כתוצאה, בין היתר, מהריבית הנמוכה, ראינו גידול מאוד מהיר בהיקפי המשכנתאות והגידול הזה, מטבע הדברים, כרוך בעלייה של הסיכון לכך שאנשים לוקחים על עצמם התחייבויות שהם לא יוכלו לעמוד בהן.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן הפיקוח על הבנקים הוציא שורה של הנחיות שנועדו לצמצם את הסיכון, להגביל את החלק של המשכנתא בריבית משתנה כך שכאשר תעלה הריבית, הנטל של זה עלול לעלות בצורה מאוד חדה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוגבל שיעור המימון מתוך הערך של הנכס, הוגבל החלק שניתן לקחת מבחינת ההחזר החודשי ביחס להכנסה הפנויה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא אעבור על כל הצעדים, הם רשומים כאן, כאשר המטרה שלהם היא גם לחזק את היציבות של המערכת וקודם כל להפחית את הסיכון לאנשים שנוטלים משכנתאות ושעלולים לא להיות מסוגלים להחזיר אותן אם התנאים בשוק ישתנו, כלומר, תעלה הריבית או אם האבטלה תעלה או תנאים אחרים.
זבולון כלפה: האם לא יהיה נכון ליצור הפרדה בין שירותי הייעוץ למשכנתאות לבין מי שנותן את המשכנתאות במסגרת אותם צעדים?
זבולון כלפה: נכון להיום הבנקים הם אלה שנותנים את הייעוץ ללקוח.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אחד התחומים בהם אנשים עושים שופינג ובודקים מה האפשרויות שלהם ביון הבנקים השונים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאמור, זה תחום מאוד תחרותי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רואים באופן ברור שיש ירידה בסיכון של המשכנתאות החדשות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, אנחנו רואים שיש ירידה בשיעורי ההחזר, במיוחד יש ירידה באחוז אלה שנוטלים משכנתאות בשיעורי החזר גבוהים במיוחד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש ירידה ב-LTV.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט רואים את האפקט של הצעדים האלה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הכלי הנוסף שאנחנו משתמשים בו הוא התערבות ישירה בשוק המט"ח.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש בעצם שני סוגי התערבות כאשר האחד הוא התערבות, רכישות מטבע חוץ במקרה של תנודות חריגות בשער חליפין שלא תואמות את התנאים הכלכליים הבסיסים ויש רכישות שכבר הזכרתי לקיזוז ההשפעה של הגז.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושא הזה אני רוצה להדגיש שהסיבה להתערבות הזאת מבטאת את העובדה שאנחנו חושבים שבמשק כמו המשק הישראלי, משק קטן ופתוח, לשער חליפין יש תפקיד מאוד חשוב גם על הצמיחה וגם ביחס לתעסוקה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן אנחנו בהחלט לא אדישים להתפתחות של שער חליפין.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למרות שהמגמה של הייסוף שראינו על פני תקופה ארוכה משקפת בין היתר את העובדה שהביצועים של המשק הישראלי יחסית למשקים המפותחים היו יותר טובים, כאשר השינוי מתרחש באופן חד ומהיר, אנחנו חושבים שזה קורה יותר מהר מכפי שמתנהגים הכוחות הבסיסיים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בדרך כלל שינויים בסיסיים הם יותר הדרגתיים ויותר ממתנים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאשר אנחנו רואים שינוי מאוד חד, אנחנו חושבים שהוא קורה יותר מהר.
יעקב ליצמן: אנחנו חושבים שצריך יותר התערבות.
יעקב ליצמן: את כאילו מתנצלת.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני ממש לא מתנצלת.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני קודם כל מסבירה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שאנחנו אכן פעלנו גם בימים האחרונים בשוק מטבע החוץ.
באסל גטאס: כשזה קורה יותר מהר, מה הסיבות לכך?
באסל גטאס: אלה ספקולנטים?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נתתי דוגמה למשל לגבי ההשפעה של הגז.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאשר יש מידע שאנחנו התחלנו להפיק גז, השוק מגיב בצורה מאוד חזקה, הרבה לפני שהפקת הגז קורית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השוק לפעמים מגיב בתנודתיות הרבה יותר גבוהה מאשר ההתפתחות של כוחות בסיסיים ולדבר הזה אנחנו מגיבים באמצעות התערבות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא פעם יש גם תגובת יתר של השוק וגם אותה אנחנו מנסים למנוע.
יצחק כהן: כמה השפעה יש להתערבות שלכם?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הערכה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשעתו, בתחילת המשבר, כאשר התחלנו להתערב, היה מחקר שנעשה והעריך שההתערבות באותה עת הורידה את שער החליפין או בעצם הפכה אותו ליותר מפוחת בסדר גודל של עשרה אחוזים על פני איזושהי תקופה ואחרי איזשהו זמן ההשפעה של זה דעכה.
יצחק כהן: אנחנו צוברים יתרות מטורפות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו צוברים יתרות וגם לדבר הזה כמובן יש עלויות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היתרות היום הן בסדר גודל של שמונים מיליארד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמה מלים על המדיניות התקציבית.
ניסן סלומינסקי: דרך אגב, בחישוב זה נכנס?
ניסן סלומינסקי: יש רכוש של המדינה?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בחוב נטו, באיזשהו חישוב קונסולידיטד, זה נכנס אבל בדרך כלל מסתכלים על חוב ברוטו ובחוב ברוטו זה לא נלקח בחשבון.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כך מקובל להסתכל.
יעקב ליצמן: האם העלייה ביתרות גורמת להורדת הריבית אותה אנחנו משלמים?
יעקב ליצמן: בשנה האחרונה יש עלייה גדולה.
יעקב ליצמן: אני מדבר על הריבית שאנחנו משלמים לכל מיני אגרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פרמיית הסיכון שמדינת ישראל משלמת, בין היתר גם על החוב הפרטי וגם על החוב הציבורי, מושפעת מרמת היתרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אחד המשתנים שכן מוזיל.
יעקב ליצמן: זה עלה בשנה האחרונה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה ירד אבל ירד בעיקר מסיבות אחרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הגידול ביתרות בשנה האחרונה היה מתון יחסית לגורמים אחרים שהורידו את פרמיית הסיכון.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט כאשר מכניסים לתוך משוואה הרבה מאוד גורמים, זה אחד מהגורמים שבהחלט כן משפיעים על עלות החוב.
יצחק כהן: הנגידה, איך אתם מנהלים את היתרות?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוועדה המוניטרית קובעת מהו פרופיל הסיכון הרצוי ליתרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הדבר הזה בהחלט מושפע גם מגובה היתרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היו לנו הרבה מאוד דיונים בוועדה המוניטרית.
יצחק כהן: הוועדה מנהלת את זה?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוועדה קובעת את הקווים המנחים לניהול היתרות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הדבר הזה גם נעשה אחר כך בהיוועצות עם האוצר.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו נמצאים בעיצומו של תהליך היוועצות עם האוצר על הקווים המנחים לניהול היתרות, ומי שבפועל מנהל את היתרות זאת חטיבת השווקים שהמנהל שלה, אנדרו אביר, נמצא כאן.
יצחק כהן: אפשר לקבל נתונים על תוצאות הניהול?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מפרסמים באופן שנתי את אופן ניהול היתרות, את התשואות וגם את הפרמטרים השונים.
<אנדרו אביר: יש סקירה שנתית.
<אנדרו אביר: אפשר לראות אותה באתר של בנק ישראל.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו סקירה שנתית על העניין.
יעקב ליצמן: מה זאת ההיוועצות עם האוצר?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה על פי החוק.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמה מלים על התקציב.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, אני חושבת שחשוב לציין שחל שיפור בהתנהלות התקציבית.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ראינו ירידה בגירעונות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הגירעון השנה – אני לא יודעת אם פורסמו הנתונים – צפוי להיות בסדר גודל של שלושה אחוזים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בחוק נקבע מהו תוואי הגירעון - ואתם יכולים לראות אותו בקו משמאל למעלה – שהממשלה אמורה לנהל את התקציב בהתאם אליו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם התקציב ינוהל כך שהוא יעמוד בדיוק בתוואי הגירעון הזה, משקל החוב בתוצר יגיע לשישים אחוזים בשנת 2020.
יצחק כהן: כמה הוא היום?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היום הוא 68.
יצחק כהן: זה גם יפה.
ניסן סלומינסקי: זה יורד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: התקדמנו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כבר ראינו השפעה בירידת פרמיית הסיכון ובירידה של עלות מימון החוב, ואת זה חשוב להדגיש.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שגם המחויבות של הממשלה להמשיך ולעמוד בתוואי הגירעון הזה היא חלק ממה שסייע לירידה בעלות מימון החוב ולכן חשוב מאוד לדבוק בזה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך להזכיר שיש כאן אתגר מאוד משמעותי בעמידה ביעד הגירעון.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צד שמאל אתם רואים מה שיעור ההוצאה של הממשלה – זאת הממשלה הצרה ולא הסקטור הציבורי כולו – בתוצר בתוואים שונים של הוצאה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כרגע הממשלה התחייבה להרבה מאוד תכניות ואם היא תממש את כולן, המשקל של ההוצאה הממשלתית בתוצר יעלה לאורך זמן.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמו שאתם יודעים, היה כלל הוצאה שהיה מרחיב יחסית ושלאחרונה הממשלה החליטה לשנות אותו והוא משתקף כאן בקו השני, בקו הירוק.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם הוא היה מביא לעלייה מסוימת במשקל ההוצאה הממשלתית בתוצר.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הממשלה, לפני כעשרה ימים, החליטה על כלל חדש לפיו קצב גידול ההוצאה המשתמע ממנו הוא יותר מתון, בערך 2,5 אחוזים.
יעקב ליצמן: זאת לא פעם ראשונה שמחליטים על כך.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המשמעות של הכלל הזה היא ירידה מתונה של ההוצאה בתוצר.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בקו התחתון אנחנו רואים מה צריך להיות תוואי ההוצאה אם הממשלה לא תעלה מסים בכלל ותרצה לעמוד ביעד הגירעון.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רואים כאן מתח מסוים.
איציק שמולי: זה אומר שאנחנו מתחת לשלושים אחוזי תוצר?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהוצאה של הממשלה הצרה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אם אנחנו נרצה שכל ההתאמה תבוא רק מצד ההוצאה ונישאר עם שיעורי המס כפי שהם היום בתחילת 2014.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעצם רואים כאן שתידרש התאמה בהיקף ניכר כדי לעמוד ביעד הגירעון וההתאמה הזאת, אם היא תבוא רק מצד ההוצאה, מדובר בהתאמה בהיקף מאוד גדול וצריך יהיה למצוא איזון והממשלה תצטרך למצוא את האיזון בין העלאה מסוימת של תקבולי המסים, אם זה באמצעות ביטול פטורים, אם זה באמצעות צעדים אפקטיביים להגדלת הגבייה מההון השחור ואם זה באמצעות העלאת שיעורי המס או איזושהי קומבינציה ביניהם לבין צמצום ביחס לתכניות שהממשלה אימצה כאשר כמובן יש כאן גם עניין של סדרי עדיפויות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השאלה אם ניתן לצמצמם באופן משמעותי את התכניות שהממשלה אימצה ולא לפגוע במנועי צמיחה, בחינוך, בתשתיות, בתמיכה במחקר ופיתוח וכולי וכולי.
ניסן סלומינסקי: תמקדו יותר בצמצום בביטחון ולא במשרדים החברתיים.