GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להזכיר שיש לנו סקירה פיסקלית תקופתית בה אנחנו מתארים את תמונת המצב כפי שאנחנו מכירים אותה, כולל השוואות בין-לאומיות, כולל התפתחות על פני זמן.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הסקירה היא ברמת המקרו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שהנתונים הפרטניים של התקציב, אנחנו לא מקבלים אותם בזמן אמת ולכן ההערכות שלנו הן הערכות מקרו כלכליות אבל בהחלט למשל השוואות בין-לאומיות של רמת ההוצאה או רמת ההוצאה האזרחית ביחס לעולם, אני חושבת שאנחנו בהחלט מפרסמים את הדברים האלה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מציעה לקרוא בעיון את דוח בנק ישראל, ניתוח של שוק העבודה על כל היבטיו כולל ההיבטים החברתיים של ההתפתחויות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפילו בשקף שהראיתי כאן, אני חושבת שאנחנו מנסים להביא גם לדיון הציבורי את תמונת המצב כפי שאנחנו רואים אותה.
איציק שמולי: הדגש הוא פשוט לעשות את זה בזמן אמת.
איציק שמולי: אם מגיע לכאן שר אוצר ואומר שב-2015 וב-2016 לא תתרחשנה יותר העלאות מסים או גזרות על הציבור, בשעה שהשקף שלכם בעמוד 11 אומר בדיוק את ההפך, אם הדבר הזה יובא לכנסת בזמן אמת, תאמיני לי שעם כל הכבוד גברתי הנגידה, גם ידי האנשים בקואליציה ירעדו לפני שירימו את היד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: את הסקירה הפיסקלית אנחנו מפרסמים לפני הדיונים התקציביים, בין היתר כאשר המחשבה היא שטוב שהיא תהיה לנגד עיני הציבור עת מתקיימים הדיונים.
יעקב ליצמן: אני יודע ששר האוצר פוחד לבוא לוועדה.
יצחק כהן: הוא גם לא יכין את תקציב 2015.
סתיו שפיר: הוא הופיע פעם אחת.
יעקב ליצמן: תבדקי כמה פעמים באו לוועדה שרי האוצר הקודמים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ביחס לנושא שהעלה חבר הכנסת ליצמן בעניין התספורות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, אנחנו פרסמנו באחד מהדוחות שלנו מבחני לחץ שבדיוק התייחסו לשאלה האם יש איום ליציבות הפיננסית כתוצאה ממצב בו קורסת איזושהי קבוצה עסקית גדולה.
יעקב ליצמן: מאז יש לנו בשבוע שעבר את מוטי זיסר.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בחנו גם את האפשרות ששתי קבוצות נפגעות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מבחינת היציבות הפיננסית מצאנו שאין לכך איום ברמת המקרו.
יעקב ליצמן: יש עוד כמה בדרך עליהן אנחנו לא יודעים?
ניסן סלומינסקי: היה מישהו אבל הגז הציל אותו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי השאלה היותר רחבה, אני רוצה להזכיר את הוועדה להסדרי חוב שהוקמה על ידי שר האוצר ונגיד בנק ישראל הקודם והיא נמצאת בשלבים מתקדמים של העבודה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פרופסור נתן זוסמן חבר בוועדה.
יעקב ליצמן: הוועדה כבר עובדת.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוועדה נמצאת בתהליך מתקדם של גיבוש ההמלצות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי הסוגיה של הגדרת הלומדים בכולל כעובדים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאן אנחנו נשענים על הגדרות סטנדרטיות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לא אנחנו.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם סטודנטים שנמצאים ומקבלים מלגה לא נכללים בין העובדים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש הגדרה מקובלת ואני חושבת שנכון להיצמד אליה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושא הדיור, בעצם הקמה של שוק שכירות ארוכת טווח, לשאלתה של חברת הכנסת שפיר, אני חושבת שבאופן כללי אנחנו חושבים שזה כיוון נכון.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דרך אגב, ההוצאה של שכר דירה מתוך ההכנסה היא בממוצע סדר גודל של 25 אחוזים.
סתיו שפיר: 32-33 אחוזים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו יכולים לברר.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא נתווכח על הנתונים.
סתיו שפיר: זה לא כולל את ההוצאות הנוספות לשכירות, הוצאות מעברים דחופים, אובדן ימי עבודה וכולי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן אני חושבת שפתרון של שכירות ארוכת טווח עם איזושהי רגולציה, היא בהחלט כיוון נכון.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו נמצאים בוועדות ובמסגרת התפקיד שלנו כיועץ אנחנו בהחלט נוכחים שם, אבל שוב, אלה החלטות הממשלה והן לא בתחום הסמכות שלנו.
ניסן סלומינסקי: יש תכניות ל-150 אלף דירות להשכרה.
סתיו שפיר: איך נראה שיתוף הפעולה שלכם?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו נמצאים בוועדות שונות ואנחנו דנים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למשל בנושא הדיור יש נוכחות שלנו בקבינט הדיור ואנחנו גם מעלים את הנושאים האלה במסגרת הייעוץ שלנו לממשלה.
סתיו שפיר: איך אתם מחברים בין התכניות השונות שבאמת לוקחות אותנו לכיוונים שלפעמים הם סותרים?
סתיו שפיר: איך אתם מייעצים להם או איך את מכוונים אותם ללכת לכיוון?
סתיו שפיר: הסתירות האלה הן סתירות שיעלו לנו גם בכספי ציבור רבים וגם בכך שבסופו של דבר אנחנו כנראה לא נראה מהן הרבה תוצאות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא יודעת איך לענות על השאלה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: איך אנחנו מייעצים?
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו נמצאים שם, מחווים את דעתנו, אנחנו בהחלט מציגים את הדיאגנוזה שלנו למה שקורה בשוק הדיור, שמים את האצבע על הנושאים שאנחנו חושבים שהם מעכבים את ההתרחבות של ההיצע למשל וזאת תרומתנו לדיון.
ניסן סלומינסקי: לכן יש קבינט בו יושבים כל בעלי ההצעות השונות.
סתיו שפיר: עדיין יש תכניות סותרות.
ניסן סלומינסקי: יש גם את ועדת חסמים שאמורה לשחרר חמישים אלף.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מילה אחרונה לחבר הכנסת איציק כהן התייחס לכלל הפיסקלי.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לציין שהכלל נשען על הצמיחה בעשר השנים האחרונות.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשמסתכלים קדימה, יש להניח שקצב הצמיחה ירד.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש סיבות טובות להניח שקצב הצמיחה הממוצע של עשר השנים האחרונות הוא יותר גבוה מקצב הצמיחה הצפוי ו לכן אני חושבת שהיה מקום לעשות איזושהי התאמה כלפי מטה בקצב הגידול של ההוצאות.
יעקב ליצמן: לא ענית לגבי הריבית במשרד השיכון והבנקים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תחום הריבית של משרד השיכון, זה בתחום הסיוע וזאת החלטה של הממשלה.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא לא בתחום סמכותנו.
יעקב ליצמן: על זה עוד משלמים עמלות.
ניסן סלומינסקי: אמרנו שאת זה נעלה כנושא נפרד.
אלעזר שטרן: אני מתנצל שלא הייתי קודם לכן אבל הייתי קצת יותר פעיל בשוויון בנטל.
אלעזר שטרן: קרנית, אני מצטרף לברכות.
אלעזר שטרן: אני בא מאחד הכנסים בו דנו בשמיטה.
אלעזר שטרן: אנחנו מכירים את הפסוק בספר ויקרא נדמה לי "וכי תאמר כי קרבה שנת השבע, מה נאכל ונתתי את ברכתי ועשתה".
אלעזר שטרן: האם בנק ישראל, גם כמי שמגבש מדיניות, יכול לעשות משהו כדי לתת משמעות חברתית ישראלית, יהודית, לשנת השמיטה?
אלעזר שטרן: אני אומר למה אני מתכוון.
יעקב ליצמן: גם השנה הייתה שמיטת חובות.
יצחק כהן: תספורות.
אלעזר שטרן: דיברנו על הסדרי החוב ועל שמיטת החוב וקצת התלוצצנו על כאב המעורבים בעניין הזה.
אלעזר שטרן: השאלה אם אי אפשר ללכת לשכבת גיל מסוימת ששייכת גם לשכבה סוציו אקונומית מסוימת ולהגיד שבשנת השמיטה אנחנו קוראים ואנחנו פועלים כדי שלדוגמה מעל גיל מסוים, חובות – לא משנה אם אלה חובות לבנקים או חובות למדינה או חובות לרשויות המקומיות – מדינת ישראל, ואנחנו דרשנו מהאדם הפועל לוותר על שנת עבודה ובאמת הוא היה הרבה יותר מודאג מאשר המדינה אם היא תעשה משהו כזה, מזה שהוא לא יעבוד את האדמה במשך שנה, האם אין יכולת להביא את הדברים האלה לידי ביטוי לאומי שיש לו משמעות ממשית?
אלעזר שטרן: אני לא חושב שזאת צריכה להיות משמעות כלכלית אסטרטגית, אבל סוג של אמירה ואמרתי שלדעתי זה יכול לתת אפילו למדינה תוספת אופי.
ראובן ריבלין: רק שבשבע השנים הבאות לא ייתנו להם הלוואות.
אלעזר שטרן: אני לא רוצה תשובה עכשיו.
אלעזר שטרן: שיהיה דיון על זה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מודים לנגידה גם על הסקירה וגם על התשובות.
ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים לחלק השני שהוא תקציב בנק ישראל.
<חגית נאמן: התיקון הראשון מתייחס להגדרה של בנק בינלאומי מהשורה הראשונה.
<חגית נאמן: בהתאם לתקנון הבורסה, חברי בורסה שאינם בנקים, מחזיקים את יתרות המזומנים במט"ח של הלקוחות שלהם בבנקים שהם תאגיד בנקאי כהגדרתו בחוק בנק ישראל או בבנקים בינלאומיים מהשורה הראשונה.
<חגית נאמן: היום בתקנון מוגדרים בנקים כאלה כבנקים שיש להם דירוג של לפחות A, AA מינוס.
<חגית נאמן: בעקבות המשבר של 2008 ו-2009 חלק מהבנקים מהשורה הראשונה, הדירוג שלהם ירד ולפיכך אנחנו רוצים לתת לחשבים מגוון רחב של בנקים בעלי יציבות מתאימה להשקיע בהם ולכן אנחנו מציעים להוריד את הדירוג לרמה של A לפחות לפי הדירוג של SMP או של פיצ' ודירוג A-2 לפי מודיס.
ניסן סלומינסקי: ועל אחריות
ניסן סלומינסקי: כם אלה בנקים שאפשר לסמוך עליהם.
ניסן סלומינסקי: שהם בטוחים.
<חגית נאמן: אחד מהבנקים האלה הוא לדוגמה סיטי בנק.
<חגית נאמן: אלה בנקים מהשורה הראשונה.
<חגית נאמן: התיקון השני מתייחס להשעיה והפסקה זמנית של המסחר.
<חגית נאמן: זה תיקון שבמהותו הוא טכני.
<חגית נאמן: היום בתקנות הבורסה יש סמכות להשעות את לנגזר המסחר אם יש השעיית מסחר בנכס הבסיס שלו.
<חגית נאמן: בזמנו, עת נקבעה ההוראה הזאת, לנגזר היה מונח רחב שגור והוא כל מכשיר פיננסי שיש לו ניירות ערך שניתן להמרה לנייר ערך אחר.
<חגית נאמן: היום בתקנון הבורסה נגזר, יש לו הגדרה שהיא אופציות וחוזים עתידיים שמונפקים על ידי מסלקת מעו"ף.
<חגית נאמן: הכוונה שזה – מראש הכוונה הייתה – שזה יהיה משהו יותר רחב, זה יחול על כל כתבי האופציה שמנפיקות חברות, אג"ח להמרה שמנפיקות חברות.
<חגית נאמן: במקרה שקורה אירוע שמתייחס למניה שהיא נכס הבסיס של אותו נגזר, ניתן יהיה להפסיק גם את המסחר בנגזר עצמו.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מאשרים את שני התיקונים.
ניסן סלומינסקי: מי בעד את שינוי הגדרת "בנק בינלאומי מהשורה הראשונה" ותיקון הכללים בעניין הפסקה זמנית והשעיית מסחר בנייר ערך?
ניסן סלומינסקי: תיקונים בתקנון הבורסה: שינוי הגדרת "בנק בינלאומי מהשורה הראשונה" ותיקון הכללים בעניין הפסקה זמנית והשעיית מסחר בנייר ערך - פה אחד התיקונים נתקבלו.
ניסן סלומינסקי: שני התיקונים אושרו.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לאחל לכם בהצלחה ושהבורסה תעלה מעלה מעלה אבל בצורה יציבה וטובה.
ניסן סלומינסקי: על סדר היום תקציב בנק ישראל לשנת 2014.
ניסן סלומינסקי: כמו שאמרתי קודם לכן הבנק עצמאי ולכן הוא מאשר לעצמו את תקציבו.
ניסן סלומינסקי: יש לו מועצה מינהלית ודן פרופר הוא יושב הראש שלה.
ניסן סלומינסקי: המועצה מאשרת את התקציב על פי חוק ואנחנו לא צריכים לאשר אותו אלא הוא מניח אותו לפנינו.
ניסן סלומינסקי: תן לנו סקירה, אבל אנחנו צריכים לדעת שאנחנו לא מאשרים אלא רק שומעים ואם רוצים, אפשר גם לשאול שאלות.
<דן פרופר: שלום לכולם.
<דן פרופר: אני לתומי חשבתי ששאלת השמיטה מופנית אלי, לענף המזון, והייתי מפנה אותך לרב קוק ולהיתר שלו.
<דן פרופר: אני רוצה לומר שזאת השנה השלישית שאנחנו מגישים כאן את התקציב.
<דן פרופר: החוק פועל כבר למעלה משנתיים וחצי ואני שמח לומר שהנושא של מילוי החוק על פרטי פרטיו בצורה מדוקדקת אכן מבוצע בבנק ישראל ממש כהלכתו.
<דן פרופר: התפקיד של המועצה שהיא מועצה ציבורית ובה חמישה חברי ציבור הוא פיקוח ובקרה על הפעילות המינהלית של הבנק.
<דן פרופר: למעט נציגי ציבור, גם הנגידה חברה במועצה.
<דן פרופר: שש ישיבות מתוך כ-15 ישיבות ארוכות של המועצה הוקדשו לפחות בחלקן הגדול לדיון בתקציב ובסופו של דיון החלטנו לאשר את התקציב כפי שהוא מונח היום לפניכם.
<דן פרופר: בתקציב הזה יש גידול נומינלי של 6,5 אחוזים.
ניסן סלומינסקי: דנתם הרבה יותר מאשר ממשלת ישראל דנה כדי לאשר את תקציב המדינה.
<דן פרופר: כן, אבל זה תקציב של בנק ישראל.
יעקב ליצמן: על זה בוכה הנביא.
<דן פרופר: אנחנו פחות מוכשרים ולכן זה לוקח לנו יותר זמן.
<דן פרופר: אנחנו מניחים על השולחן תקציב שגדל נומינלית ב-6,5 אחוזים לעומת השנה שעברה וזה משקף את השינויים ואת התמורות בתקציב הבנק ובתפקידי הבנק.
<דן פרופר: יחד עם זאת, אני רוצה לומר שבתוך התקציב הזה יש נתח גדול יחסית של העתודה שניתנה לאישור בהמשך על ידי המועצה והסיבה היא ששני שלישים מהסכום הזה הוא אותו תקציב שמיועד לשינוי שחל אצל הגמלאים במעבר מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת על פי אותו הסכם שנחתם בין המדינה לבין ההסתדרות ושאנחנו מקפידים למלא אחריו.
<דן פרופר: במסגרת הזאת יש צורך בתשלומים של הצמדה למדד והם נכללים בתוך העתודה והעתודה הזאת תשתחרר רק אם ההסכם ייחתם כדין וכדת.
<דן פרופר: אם אנחנו מפחיתים את העתודה הזאת או את כל העתודה מתקציב ההוצאות, אנחנו מגיעים לכך שתקציב הבנק עלה באחוז אחד נומינלית בלבד לעומת שנה שעברה, דהיינו - קחו בחשבון את המדד הצפוי - התקציב קטן בצורה ריאלית לעומת שנה שעברה.
<דן פרופר: בתקציב ההשקעות בוצע קיצוץ של 4.5 אחוזים ואנחנו בשנה זו הקפדנו לא להיכנס לפרויקטים חדשים אלא אם כן הם קריטיים.
<דן פרופר: אנחנו רוצים לסיים פרויקטים שנמצאים בתהליך.
ראובן ריבלין: הייתי בכנסת והייתי צריך לקבל החלטה האם להרחיב את משכן הכנסת או לא.
ראובן ריבלין: אני אומר לך שמקבלי ההחלטות נזהרים כמו מאש להחליט אם בתקופת כהונתם יהיה הדבר.
ראובן ריבלין: כולם אומרים שיהיה אחריהם.
ראובן ריבלין: אני מודיע לך שהישיבה הזאת לא הייתה מתקיימת באולם הזה.
ראובן ריבלין: חברי הכנסת, איש מהם לא היה לו לשכה כמו מיני קונגרסמן, שלא לדבר על סנטורים.
ראובן ריבלין: צריכים לקבל הכרעות והחלטות שהן לא פופוליסטיות בכל שעה, בכל עניין ובכל רגע.
ראובן ריבלין: תמיד השמיטה וחסרי הישע יהיו לפני כן ואני חושב שצריך לדאוג גם בעניין זה.
ראובן ריבלין: נושא ההשקעות, צריך לקבל אותו כהחלטה חמש שנתית או שש שנתית ולבצע אותו.
ראובן ריבלין: אם נתחיל בפופוליזם כל פעם, לבוא ולהכריע מתי יבצעו אותו ומתי לא, אנחנו יוצרים מצב בו למשל כנסת ישראל לא הייתה נמצאת במצב בו היא מתפקדת היום כי היה נוח לבוא ולומר שאני לא אוציא את הכסף הזה.
<דן פרופר: אם אני אוכל במילה אחת לומר, אין לנו חשש לעשות את מה שאנחנו חושבים שהוא חיוני.
ראובן ריבלין: אם אפשר לקצץ, זה מצוין.
<דן פרופר: אנחנו עושים את זה בצנעה עד כמה שזה ניתן ובצורה מדורגת על פני השנים.
ראובן ריבלין: דרך אגב, לטווח ארוך זה חוסך כסף.
<דן פרופר: בוודאי.
<דן פרופר: שי גם דברים שאי אפשר להימנע מהם.
<דן פרופר: מדובר על השקעות בחירום, השקעות בתשתיות של מיגון, השקעות במניעת בעיות בטיחות שאנחנו חייבים לבצע אותם ובצורה מהירה.
<דן פרופר: אני מדבר על פרויקטים אחרים שהם לא חיוניים ואותם הזזנו הצידה.
<דן פרופר: אני חושב שהשנה יש איזון מלא בין הצרכים של הבנק לבין הביקורת שאנחנו מנסים להפעיל, אני חושב שדי בהצלחה, על ההוצאה.
<דן פרופר: כאן אני רוצה לומר כמה מלים על היעדים אותם אנחנו רוצים להשיג בצורה מלאה, אני מקווה, בשנה הקרוב.
<דן פרופר: הראשון בהם הוא רפורמה במערכת הפיננסית שכוללת גם רפורמה במערכת הסיכונים, רפורמה בדרכים בהן המסלקות עובדות ומעבר למצב שהוא יותר אוטומטי ויותר אמין מהבחינה הזאת.
<דן פרופר: אנחנו רוצים להיכנס לניהול סיכונים של יתרות המט"ח ולהתאים אותו לפרופיל כפי שהנגידה כבר ציינה.
<דן פרופר: אנחנו רוצים לחזק את היציבות הפיננסית כל המשק.
<דן פרופר: כל זה צריך להיות מלווה בפעולות מינהלתיות של הבנק.
<דן פרופר: השנה, כפי שגם הודענו לפני שנה, אנחנו ננפיק את הסדרה החדשה של המטבע ולזה יש חלק בתקציב.
<דן פרופר: אנחנו מקציבים כספים לא קטנים להדפסת השטרות ובמחצית השנה כבר נראה את הסדרה החדשה יוצאת לשוק.
יצחק כהן: עם אלתרמן?
יעקב ליצמן: כמה עולה שטר אחד?
<דן פרופר: אחוז נמוך כאשר מדובר בהרבה מאוד שקלים.
<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פחות משקל.
<דן פרופר: נדמה לי שזה 0.2, עד כמה שאני זוכר, אבל אני לא יכול להבטיח.
<דן פרופר: מיד יבדקו את זה וייתנו את התשובה.
<דן פרופר: הדבר האחרון והוא לא פחות חשוב משאר הדברים הוא להבטיח את ההמשכיות העסקית של בנק ישראל, גם בעתות חרום וגם בעתות משבר ובכל עת על מנת שבנק ישראל יוכל להמשיך ולתפקד כדי שהמשק יוכל להמשיך ולתפקד בכל עת, גם תחת איומים.
<דן פרופר: בזה למעשה אני מסיים את הסקירה שלי.
ניסן סלומינסקי: קצר ולעניין.
יעקב ליצמן: שר האוצר היה צריך ללמוד מבנק ישראל איך להציג תקציב ואז זה היה נראה אחרת.
<חזי כאלו: לגבי הנושא של השקיפות אותו העלה חבר הכנסת מרגלית.
<חזי כאלו: השקיפות בנושא הפנסיות.
<חזי כאלו: הסיפור של הפנסיות הגבוהות הוא סיפור של העבר וכדאי שנדע את זה.
<חזי כאלו: ביוני 2002 הבנק עבר לפנסיה צוברת והיום, אם אנחנו מסתכלים על היקף מקבלי הפנסיה התקציבית מבין העובדים הפעילים, מתוך 750 עובדים פעילים, יש 295 עובדים שמקבלים תקציבית וכל השאר, כלומר מרבית עובדי הבנק, הם בפנסיה צוברת.
<חזי כאלו: יש כ-800 גמלאים שמקבלים פנסיה תקציבית.
<חזי כאלו: אני רוצה להגיע לנושא של הפנסיה התקציבית.
<חזי כאלו: הפנסיה התקציבית טופלה במסגרת הסכמי השכר של 2008.
<חזי כאלו: אם אתם זוכרים, היה הסכם עם האוצר ובו בעצם שונו תנאי השכר, ראשית של עובדי דור א' במידה מסוימת, ושנית, של עובדי דור ב', אלה שיבואו אחרי כן.
<חזי כאלו: אחד הדברים שטופל בהסכם הזה היה הנושא של הגמלאות.
<חזי כאלו: היה על זה משא ומתן ארוך מאוד.
<חזי כאלו: אני חושב שאנחנו אחד הגופים היחידים בו נעשה תהליך של השבות על מרכיבים שהאוצר קבע שניתנו שלא בצורה תקינה, גם לגבי חברי הנהלה בדימוס וגם לגבי גמלאים.
<חזי כאלו: אלה גם השבות חד פעמיות אבל גם הוריד את רמת הפנסיה של העובדים.
<חזי כאלו: פעם שנייה זה ההסכם עצמו ב-2008 בו נקבע שמכאן ואילך תנאי הפרישה של הגמלאים יקטנו.
<חזי כאלו: זאת אומרת, אם מענקי הפרישה טרום ההסכם היו גבוהים יותר, באופן משמעותי הם קוצצו.
<חזי כאלו: זאת הייתה פעם שנייה שטיפלנו בנושא הזה.
<חזי כאלו: יש כאן שקיפות ואנחנו לא מסתירים את זה.
<חזי כאלו: אני חושב שזה הרבה מאוד סיפור של העבר והדברים תוקנו.
<דן פרופר: אם יורשה לי לתקן נתון, במסגרת השקיפות.
<דן פרופר: העלות של הדפסת שטר כסף אחד הוא בין 35 ל-45 אגורות.
ניסן סלומינסקי: מישהו רוצה להתייחס?
יצחק כהן: לאחל להם הצלחה.
ניסן סלומינסקי: התקציב הונח והוא משביע את רצוננו.
יצחק כהן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
יצחק כהן: אנו עוסקים בתיקון 15 לחוק השקעות משותפות בנאמנות.
יצחק כהן: זה תיקון שיאפשר לגופי השקעה מובילים בחו"ל להציע לתושבי ישראל קרנות אשר משקיעות כספים בנכסים מחוץ לישראל.
יצחק כהן: פרופ' שמואל האוזר יציג את התיקון, בבקשה.
יצחק כהן: אחרי כן ניתן לכולם להתבטא.
<שמואל האוזר: שלום לכולם, תודה רבה, אדוני היושב ראש.
<שמואל האוזר: אני מאד שמח שאנחנו מקדמים את התיקון ה 15, ואני שמח על כל הקהל הרחב שבא לתמוך בתיקון הזה.
<שמואל האוזר: יש בתיקון לא מעט נושאים שאנחנו מעלים פה.
<שמואל האוזר: הנושא העיקרי שעליו, אני חושב, יש דעות שונות הוא הנושא של קרנות זרות.
<שמואל האוזר: אי רוצה לומר בפתח הדברים שהרשות נמנעה במשך הרבה שנים לאפשר להציע יחידות של קרן חוץ, למרות שיש תועלת שיכולה לצמוח למשקיעים, בין השאר בגלל ההשפעה על התחרות, שהיא חשבה, ובין השאר מתוך ראיה של הגנה על משקיעים, ואיך אנחנו יכולים לשלב בין הדברים.
<שמואל האוזר: היום אנחנו נמצאים בעולם גלובלי שגם במסגרת תהליכי הגלובליזציה התרחש שינוי מאד משמעותי.
<שמואל האוזר: ישראל הצטרפה ל OECD, ובמסגרת זו גם התחייבה לגלות פתיחות לכניסתם של מוצרים חדשים.
יעקב ליצמן: מה קורה בעולם?
יעקב ליצמן: באמריקה, למשל – האם הכללים של חוץ, שם, חלים גם - - -
<שמואל האוזר: קודם כל יש הבדל בין ארצות הברית לאירופה.
<שמואל האוזר: באירופה יש פתיחות גדולה יותר, בוודאי הרבה יותר גדולה מאשר אצל האמריקאים, גם לקבל - - -
יעקב ליצמן: שאלתי – האם אותם קריטריונים חלים – האם מה שחל על האנגלים - - -
<האוזר שמואל: ברשותך, אני רק אתן את המסגרת, ואז אני אענה לך, כי אני חושב שאני מבין מאיפה באה השאלה, אז אני אנסה להשיב גם על זה.
<האוזר שמואל: ענף הקרנות היום נמצא בשיא, אני חושב שהוא הגיע לשיא של כל הזמנים – 230 מיליארד שקל.
<האוזר שמואל: רק השנה זה גדל באיזה 60-50 מיליארד שקל.
<האוזר שמואל: גם ענף תעודות הסל הגיע לשיא.
<האוזר שמואל: אני חושב שהוא יותר מהכפיל את עצמו בשנתיים האחרונות.
<האוזר שמואל: הוא הגיע ל-100 מיליארד.
יעקב ליצמן: זה טוב.
<שמואל האוזר: זה טוב מאד.
<שמואל האוזר: אנחנו מעודדים, זה חשוב מאד.
<שמואל האוזר: אני רוצה לומר שהתיקון שאנחנו מדברים עליו, לדעתי הוא תיקון שכל המשק ירוויח ממנו, בוודאי המשקיעים, כי הוא מעודד תחרות, הוא מעודד פיזור סיכונים, הוא מאפשר לגוון את ההשקעות.
<שמואל האוזר: מדובר בפתיחת השוק הישראלי לתחרות, וחלק מאותן הבטחות שגם אנחנו, לאחר ההצטרפות שלנו ל OECD אנחנו מקיימים את החלק שלנו.
<שמואל האוזר: כמו בכל תהליך, כשפותחים לתחרות, אז תמיד התעשייה המקומית או השוק הקיים – לא בדיוק מאוהב בתהליך.
יעקב ליצמן: זה טבעי.
יעקב ליצמן: השאלה כאן האם הקריטריונים צריכים להיות שווים או לא.
יעקב ליצמן: אז גם אם השוק המקומי לא אוהב את זה, לפחות הוא לא יכול להגיד מילה נגד זה.
<שמואל האוזר: אנחנו מדברים על קרנות שאינן מתמחות בהשקעות בישראל.
<שמואל האוזר: אנחנו הולכים לעולם שחלק גדול מההשקעות יוצא לחו"ל, ממילא.
<שמואל האוזר: כשאני נכנסתי לתפקידי לפני שנתיים זה עמד על שולחני.
<שמואל האוזר: אמרתי שאני רואה בזה בעיה, משום שהחוקים הם שונים.
<שמואל האוזר: החוק הוא לא אותו חוק.
<שמואל האוזר: אנחנו לא מדברים על אותם כללים.
<שמואל האוזר: אבל אני רוצה שלפחות יהיה איזה סוג של שוויון, שבא לידי ביטוי גם בהגנה על המשקיע, גם בדמי הניהול שגובים מהמשקיע, כדי שלא תיווצר אפליה לטובתם של המשקיעים הזרים.
<שמואל האוזר: לכן, לשאלתך, אני אומר – אנחנו לא מדברים על אותו חוק, על אותן דרישות.
<שמואל האוזר: זה לא דרישות נוספות, אלא – אנחנו מסתמכים במידה רבה על החקיקה באירופה, והחקיקה הזו היא חקיקה שאנחנו סומכים עליה בהרבה מאד מובנים.
יצחק כהן: רגולציה.
<שמואל האוזר: רגולציה.
<שמואל האוזר: גם באירופה וגם בארצות הברית ולא במדינות אחרות, משום שאנחנו סומכים על הרגולציה שם.
<שמואל האוזר: זה לא זהה, זה לא אותו סוג של רגולציה, אבל המהות היא מהות דומה, ומהבחינה הזו אנחנו רואים שנוצר איזשהו שוויון, איזה שיווי משקל סביר, שבו אנחנו מאמינים שהפתיחה הזו לקרנות הזרות תעודד תחרות.
<שמואל האוזר: אנחנו מאמינים שהיא לא תפגע בתעשייה המקומית.
<שמואל האוזר: אנחנו כן חושבים שהיא יכולה לתרום להורדת דמי ניהול, הורדה של עלויות למשקיע.
<שמואל האוזר: אנחנו ודאי חושבים שהיא יכולה לעודד - - -
יצחק כהן: להפרות.
<שמואל האוזר: להפרות, לגוון את מכשירי ההשקעה שנמצאים אצל המשקיעים בישראל.
<שמואל האוזר: גם היום, נדמה לי, בקרנות נאמנות מדובר ב-5% בסך הכל של משקיעים בחו"ל.
<שמואל האוזר: אני לא צופה שתהיה פה איזושהי בהלה.
<שמואל האוזר: בכלל לא.
<שמואל האוזר: אני חושב שהדומיננטיות של הקרנות המקומיות - - -
יצחק כהן: 5% אמרת?
<שמואל האוזר: בקרנות נאמנות – 5% השקעה בחו"ל.
<שמואל האוזר: אנחנו רוצים בעצם להיות לא שונים מהסטנדרטים הבינלאומיים.
יעקב ליצמן: אני עד לרגע זה - - הדבר היחיד שמפריע לי - - -
יצחק כהן: אולי ניתן לו להציג את זה באופן רצוף.
<שמואל האוזר: אנחנו רוצים להכניס מילה קטנה – אני חושב שיש חשיבות גם להיחשף לסטנדרטים הבינלאומיים של השווקים המערביים המפותחים יותר.
<שמואל האוזר: שם אנחנו נמצאים כבר הרבה זמן.
<שמואל האוזר: אני רוצה להגיד ליושב ראש וגם לחברי הכנסת שהיו אין סוף דיונים עם התעשייה המקומית, עם הקרנות הזרות הפוטנציאליות.
<שמואל האוזר: שמענו, הקשבנו.
<שמואל האוזר: אחת הסיבות לכך שזה נדחה זמן ארוך זה בגלל שישבנו ודיברנו עם התעשייה וניסינו לגבש איזה שהוא מתווה שאינו פוגע בתעשייה הישראלית, כמובן, מעבר לעובדה שיש תחרות – מהבחינה הזו יכולים להגיד שצריך להתחרות, ותחרות יש לה גם את ההשפעה שהיא עלולה להיות במידה מסוימת פגיעה בקרנות המקומיות, למרות שאני לא מאמין בזה.
יצחק כהן: מישהו רוצה להתייחס, מהרשות?
גילה גמליאל: אני רציתי להתייחס.
גילה גמליאל: אני באתי קודם כל לברך את חברי, חבר הכנסת יצחק כהן, שגם כיהן כסגן שר האוצר, שמעורה מאד בתחומים, והוא המקצוען, מבחינתנו, בתחום.
גילה גמליאל: הצטרפנו אליו על מנת להיות באמת חברים בוועדת המשנה, על מנת לקדם את הנושאים בתחום.
גילה גמליאל: התחלתי לקרוא את הצעת החוק.
גילה גמליאל: ישבתי גם עם יצחק אתמול, בחלקיות, בנושא.
גילה גמליאל: סביר להניח שגם לנו יש הערות שנרצה להבין, לשמוע ולהתעמק בזה קצת יותר.
גילה גמליאל: אבל הבנתי שזה לא יקרה היום, אז רק רציתי לברך.
יעקב ליצמן: כפי שאמרתי – אני בעד מה שמוצע כאן, בעיקרון.
יעקב ליצמן: אני רוצה רק דבר אחד שיהיה – fair play.
יעקב ליצמן: שיהיו כללים הוגנים.
<שמואל האוזר: תחרות הוגנת.
יעקב ליצמן: לכן שאלתי אותך מה קורה בחוץ לארץ, למשל – לגבי חברות ישראליות, או מה שיקרה מכאן.
יעקב ליצמן: האם חלים עליהם אותם הכללים כמו שחל שם?
יעקב ליצמן: אז גם אנחנו צריכים לעשות בכיוון הפוך למה שהם עושים.
יעקב ליצמן: לגבי זה לא נחה דעתי.
יעקב ליצמן: כל זה – אני מסכים אתך, אני חושב שצריך ללכת, לא להסתכל על השוק המקומי ולומר שאנחנו הולכים.
<שמואל האוזר: יש דירקטיבה, דירקטיבות בשוק האירופאי, שכן מאפשר לקרנות זרות מחוץ לאירופה לבוא לאירופה.
<שמואל האוזר: ישנן כאלה.
<שמואל האוזר: זו לא המצאה ישראלית שמגיעים.
<שמואל האוזר: קרנות זרות משקיעות בכל העולם.
<שמואל האוזר: יש כאלה.
<שמואל האוזר: גם מבחינת הרגולציה, אני מתכוון – יש דירקטיבה כזו.
יעקב ליצמן: אגב, אדוני היושב ראש – חברי הוועדה נבחרו בוועדה?
יעקב ליצמן: לא ידעתי.
יעקב ליצמן: לא ידעתי שיש ישיבה.
גילה גמליאל: בחרנו גם אותך.
יצחק כהן: מה שחבר הכנסת ליצמן ביקש לוודא – שמבחינת התחרות, שתנאי התחרות יהיו הוגנים, שלא יהיו לגופים הזרים איזה שהוא יתרון על התעשייה המקומית.
יצחק כהן: אם הבנתי אותך נכון - -.
יצחק כהן: את זה נברר בהמשך.
<שמואל האוזר: אני רק אגיד משפט אחד: בסופו של דבר, כל המהלך הוא לטובתו של הצרכן.
<שמואל האוזר: זו התכלית של המהלך.
יעקב ליצמן: אתה יודע שכאשר בנימין נתניהו היה אומר, כשר אוצר, בוועדת הכספים, שהוא דואג לחרדים, ובגלל זה הם הורידו את קצבות הילדים – התחלתי לדאוג.
<שמואל האוזר: לא, זה לא המקרה.
<יעקב פיגנבוים: אני מגוף שנקרא UBS ואני גם מייצג כאן את איגוד הבנקים.
יצחק כהן: אתה מהתומכים, אז חכה לסוף.
יצחק כהן: נתחיל מהמתנגדים.
<אלי בבלי: אני יושב ראש איגוד מנהלי הקרנות.
<אלי בבלי: בהמשך לדיון שהיה פה אני רק רוצה להציף פה שתי נקודות, שלא קיים שוויון בתחרות.
<אלי בבלי: אנחנו לא נגד תחרות, אנחנו בעד.
<אלי בבלי: אנחנו מבקשים תחרות שוויונית.
<אלי בבלי: יש שני דברים שלא מתקיים בהם שוויון.
<אלי בבלי: אחד מהם זה ניטראליות המפיצים.
<אלי בבלי: זאת אומרת – שהבנקים יכולים ליהנות מעמלות נוספות בקרנות זרות לעומת קרנות ישראליות, דבר שעלול להשפיע על קבלת ההחלטות של הבנקים בקרנות נאמנות.
<אלי בבלי: עמלת המרת מט"ח שהלקוח יצטרך לרכוש כדי לרכוש קרן נאמנות היא עמלה לא מפוקחת, שרשות ניירות ערך מסכימה אתנו שקיימת בעיה, אבל בנק ישראל הטיל וטו לגבי התערבות של הרשות בנושא של העמלה הזו.
<אלי בבלי: העמלה הזו עלולה להביא – אני לא אומר שהיא תביא, באופן מובהק, תמיד, אבל עלולה להביא – יועץ, או מישהו בבנק, לקבל החלטה בניגוד לטובת הלקוח, רק בגלל שיש פה העדפה בתמחור, ובמודל התמחור.
<אלי בבלי: העמלות האלה הן עמלות לא מפוקחות, שיעור העמלה נא באזור ה-2%, מעמלות שאני מכיר, לפחות - - -
גילה גמליאל: מי יכול לענות על זה, דודו זקן, המפקח על הבנקים?
<דודו לביא: אני מהרשות לניירות ערך.
<דודו לביא: אני מנהל מחלקת השקעות.
יצחק כהן: לפני כן – האם סיימת?
<אלי בבלי: לא.
<אלי בבלי: עוד נקודה אחת, נוספת – המוצרים, ואפיקי ההשקעה שלנו מותר להשקיע, לעומת אפיקי ההשקעה שלמנהלי קרנות זרים מותר להשקיע בהם.
<אלי בבלי: עשינו בדיקה, והעברנו אותה לרשות.
<אלי בבלי: בדקנו את שלושת הקרנות הגדולות בעולם, שמשקיעות באגרות חוב, בעולם – ויש שם נכסים שלנו בכלל אסור להשקיע בהם.
<אלי בבלי: 30% מהקרן – אימקו אג"ח, לדוגמה, שהיא הקרן הגדולה בעולם, מורכבת מנכסים שלנו אסור להשקיע, כמו משכנתאות וכמו נכסים לא סחירים, וזה לא יאפשר לנו להתחרות - - -
יעקב ליצמן: למה אסור?
<אלי בבלי: כי לנו, בארץ, הרשות לניירות ערך עדיין לא התירה להשקיע בזה.
<אלי בבלי: בחו"ל - - -
יעקב ליצמן: אולי זה חלק מהפתרון?
<אלי בבלי: נכון.
<אלי בבלי: אני אומר.
<אלי בבלי: לאפשר לנו לפעול בניירות האלה, ולאפשר לנו להתחרות באופן שווה מול המנהלים הזרים, זה כל מה שאנחנו מבקשים.
<אלי בבלי: הדבר היחידי שאנחנו מבקשים זה תחרות, אפשרות להתחרות להתחרות באופן שוויוני עם המנהלים הזרים, לא מעבר לזה.
<אלי בבלי: אף הטבה שיש להם - - -
גילה גמליאל: אז מה אתה דורש, בעצם?
<אלי בבלי: 1.