GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ניר רז: הלקוחות מבינים בסופו של דבר שעל טווח זמן שכזה יש גידול בעלויות ושצריך לבצע אותו.
<ניר רז: נענינו לבקשתם - - -
<אמיר שני: לא היה ולא נברא.
<אמיר שני: לא היה ולא נברא, אין שום דבר כזה.
<ניר רז: יש לי לפחות שני לקוחות - - -
<אמיר שני: אני אמיר שני, סגן נשיא איגוד לשכות המסחר.
<אמיר שני: אני גם ביקשתי לדבר.
ניסן סלומינסקי: אני יודע, אני כבר - - -
אראל מרגלית: אולי תיתן להם להגיד משפט, שנשמע את דעתם.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשמוע אותם לעומק, אבל - - -
<ניר רז: שנייה, אני אסיים בקצרה.
<ניר רז: ברור שאף לקוח לא אוהב שמעלים לו את המחיר, אבל זה צורך שצריך לבצע אותו.
<ניר רז: אנחנו הלכנו לקראת הלקוחות, צמצמנו את עומק ההעלאה וגם יש מטענים שלא העלינו בהם, כמו חומרים מסוכנים למשל, שהשארנו את אותו מחיר, וכך גם במכולה של 40 פיט.
<ניר רז: בנוסף, חתכנו את זה לשניים, כי אמרו "תנו את הזמן להסתגל", כי אתה לא יכול לבוא מהיום למחר ולהגיד לחברה שמהיום זה עולה ב-5% או 10% או 15%.
<ניר רז: אמרנו: בואו נפרק את זה לשתי העלאות, אחת ב-1 בפברואר ואחת ב-1 ב - - -
ראובן ריבלין: השאלה אם אנחנו רוצים להתערב - - -
אראל מרגלית: זה לא הגיוני, לא הגיוני.
ניסן סלומינסקי: הנושא מאוד חשוב לנו לא רק בגלל שפתאום העלו בכזאת קפיצה, אלא גם כי אנחנו רואים את החשיבות שב...
ניסן סלומינסקי: מי שנוסע בבקרים יודע שאתה נתקע אחרי משאית, ואתה תקוע ואתה מאחר לישיבה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לשחרר כמה שיותר, כבישי ישראל מספיק עמוסים, וכמה שמפתחים את הכבישים, הרכש של מכוניות חדשות תמיד מתקדם יותר.
ניסן סלומינסקי: העומסים עצומים, ואנחנו רוצים לשחרר את הכבישים, גם על ידי זה שהרכבת תיקח כמה שיותר נוסעים – ופה אתם באמת עושים דבר נפלא – וגם על ידי זה שתשחררו אותנו מהמשאיות כמה שאפשר.
ניסן סלומינסקי: לכן אנחנו רואים בדיון הזה דיון מאוד חשוב.
אראל מרגלית: אנחנו רוצים שמה שקורה בנוסעים יקרה גם במטענים, ואנחנו רוצים להבין איך אנחנו יכולים לעזור.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לקיים על זה דיון יותר עמוק, אבל לצערי כפו על ארבעה מתוכנו לרדת לישיבה בוועדה אחרת.
<קריאה: אבל שיקפיאו את המחירים בינתיים.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נעשה ישיבת המשך.
ניסן סלומינסקי: אני שוב מתנצל, לא ידעתי, זה נקבע לנו אתמול בערב.
<אמיר שני: אבל שלא יעלו את המחירים עד הישיבה הבאה.
ניסן סלומינסקי: מתי המחירים עולים?
<ניר רז: ב-1 בפברואר.
ניסן סלומינסקי: יש אפשרות שתדחו בטיפה, לפחות עד שנשלים את הדיון הזה?
<ניר רז: אנחנו דחינו כבר.
<ניר רז: זאת העלאה מאוד מינורית, העלאה בסביבות 7%-6% אחוזים, ואנחנו נהיה מחויבים להעלות את זה.
<קריאה: אבל זו שיטת סלאמי.
ניסן סלומינסקי: תראו, יש כבר תקדים שהעלו ואז החזירו את העלאה.
יצחק כהן: לא, לא היו דברים כאלה.
יצחק כהן: רק שר האוצר והמע"מ.
ניסן סלומינסקי: לא, הם.
ניסן סלומינסקי: ב-2009 הם ביטלו 22% של העלאה שהייתה מ-2007.
ניסן סלומינסקי: זה בסמכותנו לעצור אותם?
ראובן ריבלין: להערכתי אין לנו סמכות, זה לא בסמכותנו.
ראובן ריבלין: אני חושב שצריך לבקש מהם: אנחנו נקיים את הדיון תוך חודש, אנא אל תעלו את זה בינתיים.
ראובן ריבלין: הם יכולים להישמע לנו ויכולים לא להישמע.
ראובן ריבלין: אם לא יישמעו לנו, אנחנו נשקול...
ניסן סלומינסקי: אני ממש מתנצל, אנחנו חייבים ללכת.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נקיים את המשך הדיון הזה ממש בקרוב, וכולם יוכלו לדבר, וגם נקבל החלטה.
ניסן סלומינסקי: ניר, בקשת הגופים כולם היא לדחות את זה, כדי שנוכל לעשות דיון לא בדיעבד, שבו כולם יהיו מרוגזים יותר.
ראובן ריבלין: כדאי שתדחו.
ניסן סלומינסקי: אני מתנצל מאוד בפני הגופים שבאו.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רואים בזה דבר חשוב מאוד, ואנחנו נקיים בימים הקרובים דיון על זה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו ממש מתנצלים.
ניסן סלומינסקי: הנושא הראשון שעל סדר היום הוא הקמת ועדת משנה לפי סעיף 109 לתקנון הכנסת, ועדת משנה לעניין המאבק בהון השחור.
ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת אלעזר שטרן יעמוד בראש הוועדה.
<טמיר כהן: חברי הוועדה יהיו חברי הכנסת רוברט אילטוב, זבולון קלפה, בועז טופורובסקי, עפר שלח, יצחק כהן ויעקב ליצמן.
ניסן סלומינסקי: הם הביעו הסכמתם?
אלעזר שטרן: לגבי ליצמן אני לא בטוח.
ניסן סלומינסקי: ליצמן כאן.
ניסן סלומינסקי: אתה מסכים להיות בוועדה?
ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים על אישור הוועדה והרכבה.
ניסן סלומינסקי: הוועדה והרכבה אושרה פה אחד.
יעקב ליצמן: הנושא הזה לא הופיע על סדר היום.
יעקב ליצמן: טמיר, תבדוק.
<טמיר כהן: זה סדר היום.
<טמיר כהן: <2.
<טמיר כהן: תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)(תיקון), התשע"ד-2013 - תקנות 1(5) ו-2>
ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים לדיון בתקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומידיים) (תיקון), התשע"ד-2013, תקנות 1(5) ו-2.
<שמואל האוזר: אני רק אומר שיש חשיבות גדולה מאוד לאשר את זה כי מדובר בהקלות מאוד משמעותיות לחברות קטנות שיחולו כבר השנה.
<שמואל האוזר: לכן יש דחיפות.
<שמואל האוזר: המצאנו רק חלק מהתקנות.
ניסן סלומינסקי: תאיר את עינינו.
<אמיר וסרמן: אנחנו נמצאים במהלך שאנחנו קוראים לו סדרת ההקלות הראשונה שבנוי מהצעת חוק שאושרה במליאת הכנסת השבוע ושורה ארוכה של תתי תקנות.
<אמיר וסרמן: זה בעצם הקובץ הראשון שמגיע אליכם.
<אמיר וסרמן: היום מדובר בתקנות שמעניקות הקלות לחברות קטנות.
<אמיר וסרמן: ההקלה המרכזית היא בעצם ביטול החובה לפרסם דוח על הבקרה הפנימית, על אופן הכנת הדוחות הכספיים, חובה שידועה בז'רגון של שוק ההון כ-היי סוקס וכרוכה במשאבים רבים.
<אמיר וסרמן: כיום יש חובה לפרסם דוחות כספיים.
<אמיר וסרמן: מעבר לזה, יש חובת גילוי שנכנסה לתוקף לפני כמה שנים שהיא בעצם הצהרה של הנהלת החברה ושל רואה החשבון המבקר שהיא מדברת על אפקטיביות הליכי הבקרה הפנימית שננקטו לצורך הכנת הדוחות הכספיים.
<אמיר וסרמן: התוצאה של חובת הגילוי היא לא רק הצהרה אלא גם מהלך מאוד מורכב שהחברות עושות היום לקראת הכנת הדוחות הכספיים במסגרתו בדרך כלל רואה חשבון חיצוני מלווה אותם ובוחן את כל ההליכים הפנימיים שהובילו לנתונים בדוחות הכספיים.
ניסן סלומינסקי: את זה אתם רוצים להוריד?
<אמיר וסרמן: לחברות קטנות.
<אמיר וסרמן: בעצם מקורה של החובה הזאת הוא בחוק אמריקאי שנחקק בשנת 2002 הידוע כחוק סרבנס אוקסלי שנחקק אחרי שורה של הונאות בדוחות כספיים של חברות מאוד גדולות שהיו בארצות הברית.
<אמיר וסרמן: זאת חובה שבארצות הברית הייתה עליה ביקורת ניכרת בגלל העלויות שכרוכות בה.
<אמיר וסרמן: אנחנו רוצים להקל לגבי חברות קטנות כיוון ששם המורכבות של הכנת הדוחות והתהליכים התפעוליים שמובילים לדוחות עצמם בדרך כלל לא מצדיקים את החובה הנוספת הזאת.
<אמיר וסרמן: החברות הגדולות עדיין יהיו חייבות לקיים את החובה.
<שמואל האוזר: אני רק אזכיר שמלכתחילה בארצות הברית חברות קטנות היו פטורות מזה.
<שמואל האוזר: אנחנו החלנו את זה גם על חברות קטנות ובדיעבד למדנו שהערך המוסף הוא קטן ולכן זה יכול להוזיל את העלויות.
ניסן סלומינסקי: אני אשאל אותך שתי שאלות.
ניסן סלומינסקי: ראשית, במציאות התברר שבחברות קטנות – עוד מעט ננסה להבין מה זה – אין בעיה של הדוחות, לא סילופים, הטעיות וטעויות.
ניסן סלומינסקי: מה המציאות לימדה אותנו?
<אמיר וסרמן: בחברות קטנות יש בוודאי טעויות.
<אמיר וסרמן: זאת שאלה נכונה.
<אמיר וסרמן: חברות קטנות הן לא בהגדרה חברות טובות או חברות רעות להשקעה.
<אמיר וסרמן: מדברים הרבה פעמים על הבעיות הגדולות שהיו בחברות האחזקה אבל גם בחברות קטנות בשנים האחרונות היו הרבה מאוד כשלים, מכשלי גילוי ועד כשלים אחרים.
<אמיר וסרמן: זה אמור גם לגבי חברות קטנות וגם לגבי חברות גדולות.
<אמיר וסרמן: אנחנו בעצם ניסינו לזהות, ועשינו עבודה מאוד קפדנית של בחינת הוראות הגילוי שחלות, ובסופו של דבר זיהינו ארבע הקלות ספציפיות שאנחנו מרגישים אתן נוח כיוון שבמאפיינים של חברות קטנות בדרך כלל ההוראות האלו יהיו פחות חשובות.
ניסן סלומינסקי: מה שהתברר כטעויות או הטעיות, עם כל הביקורת שקיימת שאנחנו רוצים להוריד אותה היום?
ניסן סלומינסקי: כלומר, חלה החובה הזאת של הביקורת עליה אנחנו מדברים ולמרות הכול היו טעויות והטעיות?
<אמיר וסרמן: היו לפני והיו אחרי.
<אמיר וסרמן: יכול להיות שהחובה הזאת היא לא כל כך אפקטיבית והיא לא פותרת את כל בעיות הגילוי שיכולות להיות.
<אמיר וסרמן: בעצם מדובר בהליך די ארוך לקראת הכנת דוחות כספיים, כאשר מדובר בדוחות כספיים של חברה שהיא פשוטה יחסית, חברה עם מעט עובדים ועם מעט הליכים תפעוליים.
ניסן סלומינסקי: איך בכל זאת היו הרבה בעיות עם החברות האלה?
<שמואל האוזר: יש בעיות בחברות קטנות ובחברות גדולות ויכולות להיות טעויות בחברות קטנות.
<שמואל האוזר: השאלה מה הערך המוסף.
<שמואל האוזר: אנחנו מצאנו שהערך המוסף - שהניחו מלכתחילה גם האמריקאים - הוא לא גדול.
<שמואל האוזר: הוא בעצם זניח ומהבחינה הזאת, גם אם נוריד אותו עבור החברות הקטנות, זה לא ישנה.
ניסן סלומינסקי: אני משקיע, אני רואה חברה אמנם קטנה אבל עובדת יפה ויש לה דוח טוב ואני הולך ומשקיע בה אבל בסוף מתברר שהדוח הזה הוא לא אמין.
ניסן סלומינסקי: מי משגיח עליה?
ניסן סלומינסקי: אתם עכשיו מורידים שומר סף מסוים.
<אמיר וסרמן: לא מורידים.
<אמיר וסרמן: עדיין הדוחות יצטרכו להיות מבוקרים על ידי רואה חשבון שזאת החובה הבסיסית.
<אמיר וסרמן: עדיין על הגילוי יש אחריות מינהלית, פלילית ואזרחית ואנחנו מותירים את אותה הצהרה שהיום היא מאוד מפורטת ונוגעת להליכי בקרה, אנחנו עדיין מותירים הצהרה של ההנהלה שלא ידוע לה על מעשי תרמית שנעשו לגבי הכנת הדוחות של ההנהלה או של עובדים אחרים.
<אמיר וסרמן: כלומר, עדיין יש איזשהו שלייקעס בתור הצהרה.
ניסן סלומינסקי: אין שום בקרה על זה?
ניסן סלומינסקי: חברה יכולה בסוף לפרסם דוח שיראה רווח מדהים או משהו, אבל בסוף יכול להיות שזאת הטעיה ואף אחד לא יוכל לאתר את זה.
<אמיר וסרמן: בוודאי שיש בקרה.
<אמיר וסרמן: ראשית, על הדוחות חותמת הנהלת החברה והיא אחראית לתוכן של הדוחות.
יעקב ליצמן: עובדה שזה קרה.
ניסן סלומינסקי: לכן אני שואל את כל השאלות.
<אמיר וסרמן: זה קרה לפני ה-איי סוקס וזה קורה אחרי ה-איי סוקס.
ניסן סלומינסקי: ה-איי סוקס הזה לא משנה?
<שמואל האוזר: ה-איי סוקס הזה לא שינה לגבי חברות קטנות.
ניסן סלומינסקי: לפי מה שאתם אומרים, אם אני אנסה להסתכל על דוחות החברות ולפי זה לדעת איך להשקיע, אין לי ביטחון שמה שאני רואה אכן זה נכון.
<אמיר וסרמן: יש לך ביטחון גם לפני ה-איי סוקס.
<אמיר וסרמן: יש אחריות של החברה לתוכן של הגילוי שהיא אחריות מאוד חמורה כי הליכי האכיפה שבאים אחרי מקרים של היעדר גילוי, הם מאוד מחמירים.
<אמיר וסרמן: אלה הליכים פליליים שאנחנו מנהלים.
<אמיר וסרמן: שנית, יש בדיקות שאנחנו מבצעים לגבי הגילוי והרבה פעמים מבקשים מחברות לתקן.
ניסן סלומינסקי: אתם בודקים את כולן?
<אמיר וסרמן: לא את כולן אלא באופן מדגמי בהתאם למשאבים שלנו.
ניסן סלומינסקי: כמה אתם בודקים?
ניסן סלומינסקי: שני אחוזים מתוך כולן?
ניסן סלומינסקי: חצי אחוז?
<אמיר וסרמן: תלוי איזה סוג של בדיקות.
<אמיר וסרמן: תשקיפים נבדקים באופן מלא למעט תשקיפים מסוימים שעוברים נוהל מקוצר יותר.
<אמיר וסרמן: דוחות כספיים שוטפים של חברות נבדקים באופן מדגמי.
<אמיר וסרמן: אין לי את הנתונים הספציפיים.
<שמואל האוזר: זה נדגם באופן מדגמי אבל גם יש לנו מערכת עדיפויות ויכול להיות שחברות בעייתיות נקדם אותן לצורך הבדיקה יותר מאשר החברות האחרות.
<שמואל האוזר: זה לא רק באחוזים.
יעקב ליצמן: יש עוד תקנות בדרך.
יעקב ליצמן: למה לא עשיתם את זה ביחד?
יעקב ליצמן: למה הפיצול הזה?
<שרה קנדלר: הכול כאן.
ניסן סלומינסקי: הוא אמר שהיום יש ארבע.
<אמיר וסרמן: בסדרה הזאת דווקא השתדלנו מאוד לכווץ.
<אמיר וסרמן: מדובר כאן בעשרות הקלות שניסינו לאגד, אבל יש גם את קצב העבודה של הוועדה.
ניסן סלומינסקי: מהי הגדרת חברה קטנה?
<אמיר וסרמן: זה נושא שמטופל כאן לראשונה.
<אמיר וסרמן: יש הבדל בין חברות שהנפיקו מניות לבין חברות שהנפיקו אג"ח.
<אמיר וסרמן: לגבי מניות, הכלל מתייחס לשווי השוק של החברה הציבורית.
<אמיר וסרמן: מתחת לשווי שוק של 300 מיליון, מדובר בחברה קטנה.
<אמיר וסרמן: לגבי אגרות חוב, אנחנו פשוט בודקים את הערך הנקוב.
<אמיר וסרמן: מתחת למאתיים מיליון שקלים ערך נקוב, מדובר בחברה קטנה.
<אמיר וסרמן: בעצם כשבעים אחוזים מהחברות בבורסה יוגדרו כחברות קטנות ולמרות זאת שווי השוק של כל אותן חברות קטנות הוא בסביבות שישה אחוזים מסך שווי השוק כיוון שהחברות הגדולות הן משמעותיות יותר.
יעקב ליצמן: ההגדרות האלה שוות לכל מה שנוגע למסים או לדברים אחרים?
ניסן סלומינסקי: הגדרה של חברה קטנה.
<אמיר וסרמן: זאת הגדרה שהיא רלוונטית רק להקלות האלה.
יעקב ליצמן: שאלתי מה ההגדרה של עסק קטן ולא קיבלתי הגדרה מדויקת.
<שמואל האוזר: יש לנו הגדרה מדויקת.
ניסן סלומינסקי: אבל זה רק לנושא הזה.
<שמואל האוזר: רק לנושא הזה.
יעקב ליצמן: למה אתם לא עושים כלל?
יעקב ליצמן: לא רק אתם אלא גם מס הכנסה.
<שמואל האוזר: כי זאת מטריה אחרת.
ניסן סלומינסקי: עסק של 300 מיליון שקלים, הוא לא עסק קטן בהגדרות שלנו.
יעקב ליצמן: גם אי.
יעקב ליצמן: בי הוא עסק קטן.
<אמיר וסרמן: אגב, אי.
<אמיר וסרמן: בי לפי ההגדרות שלנו, כמובן שהיא לא תאגיד קטן.
יעקב ליצמן: כן, אבל לא לפי מה שקרה לאחרונה.
<אמיר וסרמן: יש שלוש הקלות נוספות שנוגעות לצמצום של חובות גילוי לגבי הערכות שווי, צירוף דוחות של חברות כלולות וחשיפה לסיכוני שוק.
<אמיר וסרמן: התקנות מגדירות לראשונה מי הוא תאגיד קטן, מתי תאגיד קטן הופך לגדול ולהפך, כאשר בעצם אנחנו בוחנים את זה בשני מועדים כדי שלא תהיה תנודתיות רבה בין הקטגוריות, ומה הן חובות הגילוי של תאגיד קטן שבחר את ההקלות.
<אמיר וסרמן: כלומר, תגיד קטן יצטרך לציין האם הוא מיישם את ההקלות ולדווח על כך.
<אמיר וסרמן: נקודה אחרונה.
<אמיר וסרמן: בהמשך אנחנו נביא במסגרת אחד מהקבצים תקנות פרטי תשקיף, אופן הסדרה מאוד דומה לתאגיד שמבקש להנפיק ניירות ערך.
<אמיר וסרמן: אנחנו מדברים על הדיווח השוטף ויש לנו סט נפרד של תקנות שעוסק בהנפקות.
ניסן סלומינסקי: כמה כסף חוסכות ההקלות האלה לחברה קטנה?
<אמיר וסרמן: ההקלה של ה-איי סוקס היא מאוד משמעותית.
<אמיר וסרמן: היא חוסכת עשרות אלפי שקלים לחברה על בסיס שנתי.
ניסן סלומינסקי: אתם לא חוששים אלא אתם בטוחים.
<אמיר וסרמן: אנחנו בחרנו את ההקלות האלה ממש אחרי בחינה קפדנית.
<אמיר וסרמן: אני מסכים עם התפיסה העקרונית שבדרך כלל לחברות קטנות לא מגיעה הקלה.
ניסן סלומינסקי: הקלות אני רוצה לתת אבל דווקא על שומרי הסף, אני תמיד חושש, בפרט בימים עליזים אלו כאשר מתברר לך שדוחות הם לא דוחות.
ניסן סלומינסקי: החשש הוא גדול יותר.
<אמיר וסרמן: לכל הקלה יכול להיות מחיר כיוון שיש גם רציונל בקביעת ההוראות מלכתחילה, אבל אלה דברים ספציפיים שמצאנו וגם קבענו את ההקלות באופן כזה שאנחנו מרגישים נוח אתן כי זה לא יפגע בציבור המשקיעים.
יעקב ליצמן: אחרי כל מה שקרה ל-אי.
יעקב ליצמן: בי, למוטי זיסר ולצים, האם היה התפקיד שלכם, אם הייתם יודעים חלק מהדברים אותם אתם יודעים היום, לעשות כל מיני דברים באכיפה?
<אמיר וסרמן: כמובן אם היינו יודעים לפני כמה שנים את מה שקרה בשוק ההון בשנים האחרונות.
יעקב ליצמן: למה שוק ההון?
<אמיר וסרמן: אתה שואל באופן ספציפי על אי.
<אמיר וסרמן: בי?
יעקב ליצמן: על שלושת החברות שציינתי.
יעקב ליצמן: ברור שקרו דברים שלא היו צריכים לקרות בחברות האלו.
יעקב ליצמן: עובדה שהם הגיעו לסכומים כאלה שאף אחד לא רצה שיגיעו אליהם.
יעקב ליצמן: אני מניח שלא ידעתם על המצב ולכן שתקתם, אבל מה הייתם עושים אם הייתם יודעים בשלב מוקדם יותר?
<אמיר וסרמן: אני רוצה לומר כמה דברים.
<אמיר וסרמן: ראשית, תופעה של הסדרי חוב, היא תופעה שלא ניתן למנוע אותה לחלוטין.
<אמיר וסרמן: מדובר בכישלונות עסקיים וככל שתהיה הנפקה של אגרות חוב קונצרניות, יהיו גם כשלים.
<אמיר וסרמן: השאלה אם כאן היה כשל שנובע מהתנהגות לא לגיטימית של קבוצת אי.
יעקב ליצמן: נניח שהיינו יודעים שב-אי.
יעקב ליצמן: בי – ואני אומר זאת כמשל ולא שאני יודע משהו - המצב מידרדר ופה ושם יש עסקאות כושלות.
יעקב ליצמן: האם לא מחובת
יעקב ליצמן: כם לבוא ולומר שהחברה כושלת ולכן שכר העתק שמשולם בחברה, לא יכולים להמשיך ולאשר אותו.
יעקב ליצמן: הגירעון הוא עצום אבל מצד שני השכר הוא גבוה מאוד.
<אמיר וסרמן: אני אזכיר כמה פעולות בהן נקטנו.
<אמיר וסרמן: אחת הפעולות בה נקטנו ביחס ל-אי.
<אמיר וסרמן: בי היא חיוב של החברה לפרסם אזהרת עסק חי למרות שהיא התנגדה לזה בעוצמה אבל אנחנו חייבנו אותה לפרסם את מצבה העסקי האמתי.
יעקב ליצמן: מתי למוטי זיסר הייתה אזהרת עסק חי?
<אמיר וסרמן: אני לא זוכר את התאריך, אבל אנחנו קצת קופצים בין הנושאים.
<אמיר וסרמן: לגבי אי.
<אמיר וסרמן: בי נקטנו הרבה מאוד פעולות שנגעו ליישום נכון של כללי חשבונאות.
יעקב ליצמן: אני לא מדבר על חברה מסוימת כי אני לא נגד מוטי זיסר ולא נגד דנקנר, אבל אני שואל בעיקרון.
יעקב ליצמן: נראה לי שהתעוררתם די מאוחר.
<אמיר וסרמן: בי, התקיים אתמול או שלשום דיון.
<אמיר וסרמן: בעצם יש שורה ארוכה מאוד של פעולות פיקוח אגרסיביות שנקטנו ביחס לקבוצת אי.
<אמיר וסרמן: בי ואפשר לפרוט אותן לגבי הגילוי של החברה, שזה המנדט העיקרי שלנו.
ניסן סלומינסקי: רואי החשבון הצביעו כבר הרבה זמן על כך שהעסק בסכנה?
<אמיר וסרמן: משנת 2011 כבר היו סימני אזהרה די מובהקים.
ניסן סלומינסקי: אבל רואי החשבון של החברות או של הפירמידה כולה, אם יש דבר כזה, צריכים להזהיר והם מזהירים?
<אמיר וסרמן: ודאי שהם צריכים.
ניסן סלומינסקי: והם מזהירים?
<אמיר וסרמן: אני לא רוצה להתייחס ספציפית ל-אי.
<אמיר וסרמן: בי גם כי יש הליכים תלויים ועומדים כלפיה בבית המשפט בדיוק על סוגיות של גילוי בדוחות כספיים.
<אמיר וסרמן: לכן אני חושב שלא נכון שנקיים דיון בוועדה, מה גם שזה דיון שהוא די כללי.
יעקב ליצמן: האם אתה חושב שהיה נכון לדבר על זה בדיון שהתנהל בוועדה על הריכוזיות?
ניסן סלומינסקי: כל פעם אתה מוצא מישהו לשאול אותו את השאלה.
יעקב ליצמן: בדיון על חוק הריכוזיות, הוועדה החליטה מה שהחליטה וזה אילץ את השופט להחליט שצריך לקחת מדנקנר וכאן אתה פתאום אומר שזה סוב יודיצה וזה בבית משפט ולכן אי אפשר לדון על זה.
<אמיר וסרמן: חוק הריכוזיות דן בהרבה מאוד חברות במשק ואחת ההשפעות שלו היא על אי.
<אמיר וסרמן: בי אבל זה לא חוק שיועד רק ל-אי.
יעקב ליצמן: אמרתי את זה לפרוטוקול באותו יום והצבעתי נגד ואני אומר את זה גם היום.
ניסן סלומינסקי: בעיקרון אנחנו מאוד שמחים לאשר הקלות לשוק ההון.
ניסן סלומינסקי: מצד שני, אתה רואה את החששות לאור ההקלות בשומרי הסף אבל נסמוך על מה שאתם אומרים ונעלה את זה לאישור.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נקריא את התקנות.
<שרה קנדלר: תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים) (תיקון), התשע"ד-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיף 36 לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 בתקנה 1 לתקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים), התש"ל-1970 (להלן – התקנות העיקריות), אחרי ההגדרה "הערכת שווי מהותית מאוד" יבוא: "הערכת שווי מהותית מאוד בתאגיד קטן" – "הערכת שווי מהותית", בשינויים אלה: במקום "שעשה התאגיד" יקראו "שעשה תאגיד קטן", אחרי "של התאגיד" יבוא "הקטן", ובמקום "המהותיים" יקראו "המהותיים מאוד".
<שרה קנדלר: "המועד הקובע:" – 1 בינואר בכל שנת דיווח".
<שרה קנדלר: הוספת תקנות 5ג עד 5ה אחרי תקנה 5ב לתקנות העיקריות יבוא: "5ג.
<שרה קנדלר: תאגיד שייחשב תאגיד קטן תאגיד ייחשב תאגיד קטן אם התקיימו בו במועד הקובע תנאים אלה: לעניין תאגיד שמניותיו או יחידות ההשתתפות שלו מוחזקות בידי הציבור, התקיימו שני אלה: שווי המניות או יחידות ההשתתפות בבורסה היה נמוך משלוש מאות מיליון שקלים חדשים.
<שרה קנדלר: לעניין זה – "שווי המניות או יחידות ההשתתפות בבורסה" – שוויין הממוצע של מניות התאגיד או יחידות ההשתתפות שלו, לפי העניין, בתקופה של שישים ימים שקדמה למועד הקובע.
<שרה קנדלר: היה שיעור שינוי המדד, של המדד האחרון שפורסם לפני 1 בינואר בשנה מסוימת (בתקנת משנה זו – יום העדכון) לעומת המדד ביום העדכון הקודם, גבוה מ-10 אחוזים יעודכנו הסכומים הקבועים בתקנת משנה זו.
<שרה קנדלר: סכום מעודכן כאמור, יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של מחצית השקל יעוגל כלפי מעלה.
<שרה קנדלר: יושב ראש הרשות יפרסם את נוסח תקנת משנה זו כפי שעודכנה עקב האמור.
<שרה קנדלר: לעניין זה – "יום העדכון הקודם" – היום שבו עודכנו בפועל הסכומים הקבועים בתקנת משנה זו, ולעניין העדכון הראשון, מדד חודש ינואר 2014.
<שרה קנדלר: "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<שרה קנדלר: התאגיד לא נכלל במדד "ת"א 100" או מדד "ת"א יתר – 50", כמשמעותם בהחלטות דירקטוריון הבורסה בנושא "מדדי המניות" שבמדריך המעו"ף לפי תקנון הבורסה.
<שרה קנדלר: לעניין תאגיד שמניות או יחידות השתתפות שלו הוחזקו בידי הציבור אך לא נסחרו בבורסה משך תקופה של שישים ימים קודם למועד הקובע, יחולו הוראות פסקה (1) ובלבד שבמקום "שווי המניות או יחידות ההשתתפות בבורסה" יקראו "ההון העצמי שלו לפי הדוחות הכספיים האחרונים שלו שחלה חובה לפרסמם לפי תקנות אלה נכון למועד הקובע".
<שרה קנדלר: לעניין תאגיד שתעודות התחייבות שהנפיק מוחזקות בידי הציבור – הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות שבמחזור נמוך ממאתיים מיליון שקלים חדשים.
<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנת משנה (א)(1)(א) - לא ייחשב תאגיד לתאגיד קטן בשל התקיימות האמור בתקנת המשנה האמורה בלבד, אם במועד הקובע האחרון שקדם למועד הקובע היה שווי המניות או יחידות ההשתתפות בבורסה 300 מיליון שקלים חדשים או יותר, ובמועד הקובע היה גבוה מ-250 מיליון שקלים חדשים.
<שרה קנדלר: תאגיד ייחשב תאגיד קטן, אם במועד הקובע האחרון שקדם למועד הקובע היה שווי המניות או יחידות ההשתתפות בבורסה נמוך מ-300 מיליון שקלים חדשי, ובמועד הקובע היה נמוך מ-350 מיליון שקלים.
<אייל לב ארי: תסבירו בבקשה את העניין של השישים ימים ואת המרווחים של ה-300 ו-250 מיליון שקלים.
<שרה קנדלר: התקנה הזאת דנה איך אנחנו קובעים תאגיד כתאגיד קטן.
<שרה קנדלר: כמו שאמיר אמר קודם, חברות שנטולות מניות זה שווי שנמוך מ-300 מיליון שקלים חדשים.
<שרה קנדלר: אנחנו קובעים את זה בתקופה של שישים ימים כי לא רצינו לקחת מועד אחד מסוים אלא טווח של תקופה, שזה לא ייקבע ביום אחד ספציפי.
<שרה קנדלר: בסיפא של הסעיף קבענו כמה חריגים כדי שתאגיד לא ייחשב קטן אם במועד אחד ספציפי הוא עלה או ירד אלא מסתכלים אחורה כדי שלא נוריד אותו לתאגיד קטן או נעלה אותו להיות תאגיד גדול בגלל תאריך אחד מסוים.
<שרה קנדלר: 5ד.
<שרה קנדלר: הקלות לתאגיד קטן דירקטוריון תאגיד קטן רשאי להחליט כי התאגיד ידווח לפי הוראות תקנה זו או חלקן.
<שרה קנדלר: קיבל הדירקטוריון החלטה כאמור, תיכנס החלטתו לתוקף אחרי שהגיש דוח מיידי כאמור בתקנה 5ה(א)(2) והחל מהדוח התקופתי או הרבעוני הראשון שקמה חובה לפרסמו לפי תקנות אלה.
<שרה קנדלר: על תאגיד קטן כאמור בתקנת משנה (א) יחולו הוראות אלה: לעניין צירוף הערכות שווי מהותיות מאוד - בתקנה 8ב, בכל מקום, במקום "הערכת שווי מהותית מאוד" יקראו "הערכת שווי מהותית מאוד בתאגיד קטן".
<שרה קנדלר: בתקנה 49, בכל מקום, במקום "הערכת שווי מהותית מאוד" יקראו "הערכת שווי מהותית מאוד בתאגיד קטן".
<נתי שילה: יש אפשרות להעיר?
ניסן סלומינסקי: דיברנו על התקנות עצמן.
ניסן סלומינסקי: לא היו לך הערות?
<נתי שילה: עכשיו נכנסים לגוף התקנות עצמן.
ניסן סלומינסקי: מה ההערה שלך?
<נתי שילה: קודם כל, הערה כללית בפתח הדיון.
<נתי שילה: אנחנו מאוד מברכים על העניין של עצם קביעת הרף הזה בין חברות גדולות לחברות קטנות.
<נתי שילה: אנחנו מקווים שזה ילווה אותנו עכשיו לאור החקיקות העתידות.
<נתי שילה: לנושא הזה של הערכות שווי.
<נתי שילה: חלק מהנושא של הערכות שווי מופיע בעמדת סגל לגבי מה זה הערכות שווי מהותית, הערכות שווי מיוחדת, הערכות שווי רגילה.
<נתי שילה: השאלה אם הדבר גם יחייב עכשיו איזשהו תיקון בהערכות של עמדות הסגל.
<נתי שילה: כי זה לא הובן כך.
<שרה קנדלר: נעדכן בעניין הזה.
<נתי שילה: לאיזה כיוון?
<שרה קנדלר: כפי שהוחלט.
<שרה קנדלר: הרי סוכם שבמקרה של חברה שהיא תאגיד קטן, סף הצירוף להערכות שווי מהותיות מאוד יעלה מעשרה אחוזים לעשרים אחוזים.
<שרה קנדלר: עמדת הסגל היא זו שמפרטת ובמסגרת אותה עמדה תתווסף התייחסות מפורשת להערכת שווי מהותית מאוד בתאגיד קטן שתתייחס לסף של עשרים אחוזים.
<נתי שילה: זה יותאם.
<שרה קנדלר: בוודאי.
<נתי שילה: לגבי חברות כלולות.
<נתי שילה: אני מבין שמדובר כאן רק על הקלות שבאות בדיווחים הרבעוניים ולא בשנתיים.
<נתי שילה: יש שני דברים שבעצם מצטרפים לנושא הזה של הכלולות וזה גם הנושא של צירוף הדוחות וגם לעניין של דיווח תמציתי על חברות כלולות.
<נתי שילה: איך הדברים האלה באים לידי ביטוי עכשיו עם השינוי הזה לגבי מה שנקרא תקנה 24 לדוחות הכספיים?
<נתי שילה: האם זה משפיע על הנושא של צירוף דיווח תמציתי?
<עדי כהן טל: צריך קודם כל להבחין בין חובת הצירוף לבין החובה של מתן מידע תמציתי.
<עדי כהן טל: העלאה של סף הצירוף לדוחות רבעוניים מסף של עשרים אחוזים לסף של ארבעים אחוזים, תחול על החובה לצרף דוח מלא של חברה כלולה.
<עדי כהן טל: החובה השנייה שקיימת היום היא חובה לתת מידע תמציתי לגבי חברות שהדוחות שלהן לא צורפו במלואן.
<עדי כהן טל: כיום החובה הזאת מעוגנת מכוח התקנות שלנו אבל החל מהדוח השנתי של 2013 זאת חובה שהופכת להיות חובה מכוח כללי החשבונאות המקובלים.
<עדי כהן טל: נכנס תקן חדש לתוקף שהוא זה שיחייב את חובת הגילוי התמציתי חלף הדרישות שיש היום בתקנות שלנו.
<עדי כהן טל: לכן, בד בבד עם הכניסה לתוקף של אותו התקן, אנחנו גם מציעים לבטל את חובת הדיווח התמציתי שקיימת אצלנו בתקנות.
<עדי כהן טל: זאת אחת ההצעות שכלולות בקובץ נוסף של התקנות שאנחנו מביאים לאישור.
<עדי כהן טל: הוא לא נמצא היום בפני הוועדה אבל הוא יובא בהמשך.
<נתי שילה: זאת אומרת שתהיה הקלה גם בעניין הזה.
<עדי כהן טל: זאת אומרת שחובת הדיווח על מידע תמציתי תנבע מכוח כללי החשבונאות המקובלים ולא מכוח ההוראה המפורשת של רשות ניירות ערך והמבנה שלה מבחינת התוכן יהיה התוכן שנקבע בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים ולא בהתאם לדרישות של התקנות.
<שרה קנדלר: לעניין צירוף דוחות כספיים של חברה כלולה, בתקנה 44, בכל מקום במקום "עשרים" יקראו "ארבעים".
<שרה קנדלר: לעניין גילוי בדבר חשיפה לסיכוני שוק, יראו כאילו בתקנה 10(ב) במקום פסקה (7) נאמר "(7) בהתקיים אחד מהתנאים הבאים, יובאו פרטים בדבר חשיפה לסיכוני שוק ודרכי ניהולם כמפורט בתוספת השנייה: בדוחותיו הכספיים של התאגיד הוצג מגזר בר דיווח שהוא מגזר פעילות פיננסי.
<שרה קנדלר: לעניין זה, "מגזר בר דיווח" כמשמעותו בכללי החשבונאות המקובלים.
<שרה קנדלר: לתאגיד קיימת פעילות פיננסית מהותית.
<שרה קנדלר: לעניין זה, יראו תאגיד כתאגיד שקיימת לו פעילות פיננסית מהותית בהתקיים אחד מאלה: סך כל שווי הנכסים הפיננסיים של התאגיד שמדידתם העוקבת היא לפי שווי הוגן, הוא חמישים אחוזים לפחות מההון של התאגיד ועשרה אחוזים מסך כל הנכסים של התאגיד, בערכים מוחלטים, והכול לפי הדוחות המאוחדים של התאגיד.
<שרה קנדלר: סך כל שווי ההתחייבויות הפיננסיות של התאגיד שמדידתם העוקבת היא לפי שווי הוגן, הוא חמישים אחוזים לפחות מההון של התאגיד ועשרה אחוזים מסך כל הנכסים של התאגיד, בערכים מוחלטים, והכול לפי הדוחות המאוחדים של התאגיד.
<שרה קנדלר: בתקנה זו "מדידתם העוקבת", כמשמעותו בכללי החשבונאות המקובלים.
<בועז עיני: אני מנכ"ל ומנהל חברת תפוז אנשים בע"מ, חברה ציבורית קטנה.
<בועז עיני: אם לחברה במאזן יש כחמישים אחוזים או אפילו יותר, נכסים פיננסיים למטרת שמירת הכסף, פיקדונות ואין פעילות פיננסית בנגזרים או איזושהי פעילות אמיתית פיננסית, האם זה ייחשב למרות שזה מהווה למעלה מחמישים אחוזים מהמאזן?
<בועז עיני: אני חושב שצריך לראות את זה כשמירה על הכסף ולא פעילות למרות שבאופן מקרי כזה או אחר יותר מחמישים אחוזים הם נכסים פיננסיים.
<עדי כהן טל: המבחן שנקבע הוא מבחן שעושה הבחנה בין סוגי נכסים פיננסיים שלמעשה ההתייחסות במסגרת התקנות היא לנכסים פיננסיים שלאורך תקופה נמדדים לפי שווי הוגן.
<עדי כהן טל: כלומר, כל תקופת דיווח יש שערוך כלפי מעלה או כלפי מטה של אותם נכסים ולכן אלה מסוג הנכסים שיוצרים תנודתיות יותר משמעותית בדיווח כספי של החברה.
<עדי כהן טל: אני לא מכירה את הנכסים הספציפיים שיש לחברה שלכם או לחברות אחרות, אבל ישנם סוגים שונים של נכסים ולא כל הנכסים אוטומטית ייכנסו לסוג הנכסים הללו.