GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן סלומינסקי: בקשות לדיון מחדש.
ניסן סלומינסקי: מי שזוכר, רצו לצרף את הנושא של הקלה במס מעסיקים, שדבר על העלאה ב-0.25% - במקום 0.5%, שיעלה רק ב-0.25% - רצו לצרף את זה לדיון שהיה לגבי מס הכנסה.
ניסן סלומינסקי: הפסיקה של היועץ המשפטי לממשלה הייתה, שהחוק עצמו לא יעלה עכשיו, אלא יעלה בנפרד.
ניסן סלומינסקי: אבל החישוב הכספי, מאחר והמקור הוא אותו מקור של מס הכנסה, רצו לצרף ולהביא לנו לוחות חדשים.
ניסן סלומינסקי: כולכם חברי הכנסת, זוכרים את הדיון של אתמול.
ניסן סלומינסקי: בכל אופן סיכמנו, שזה לא יעלה עכשיו וכשהחוק יבוא בעוד שבועיים, זה יבוא יחד אתו ואז יתקיים הדיון, גם על החוק וגם על המקורות שלו.
ניסן סלומינסקי: לכן זה לא עולה לדיון.
ניסן סלומינסקי: הגשתי רביזיה על המקורות אתמול.
ניסן סלומינסקי: אז אני רוצה להוריד את הרביזיה.
ניסן סלומינסקי: אבל מאחר ונדמה לי שגם חבר הכנסת יצחק כהן הגיש, אנחנו נעשה הצבעה להוריד את הרביזיה, כדי לשחרר.
סתיו שפיר: החוק והמקורות יעלו בנפרד?
סתיו שפיר: גם התקציב המעודכן, החדש - - -
ניסן סלומינסקי: את מדברת על מס מעסיקים?
סתיו שפיר: מס מעסיקים וההשלכות התקציביות שלו.
ניסן סלומינסקי: כשהחוק של מס מעסיקים יבוא, יחד אתו יבוא הדיון על המקורות, כשני דברים נפרדים.
ניסן סלומינסקי: אני לא יודע עוד איך הם יבנו את זה, כי הם עצמם עוד לא יודעים איך הם יבנו את החלק של המקורות.
ניסן סלומינסקי: או כהבאה כספית, או כדיון, אבל בכל אופן זה לא היום.
סתיו שפיר: מה שהם הביאו לנו אתמול?
סתיו שפיר: התקציב עם השינויים?
ניסן סלומינסקי: אנחנו חוזרים למקור, למה שעברנו.
ניסן סלומינסקי: כבר אישרנו את זה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד להסיר את הרביזיה ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: הרביזיה הוסרה וחוק התקציב בנושא של ביטול ההעלאה של מס ההכנסה ב-1 לינואר, כולל המקורות שלו אושר לקריאה שניה ושלישית.
ניסן סלומינסקי: הנושא של מס מעסיקים יעלה בנפרד.
ניסן סלומינסקי: 2.
ניסן סלומינסקי: הקמת ועדת משנה לעניינים חסויים לפי סעיף 5 לחוק הכנסת.
ניסן סלומינסקי: הנושא הבא, הקמת ועדת משנה לעניינים חסויים לפי סעיף 5 לחוק הכנסת.
ניסן סלומינסקי: לפי החוק, על כל נושא צריך יהיה להקים ועדה חסויה חדשה אד-הוק לנושא עצמו.
ניסן סלומינסקי: כרגע יש שתי בקשות, ששלובות זו בזו, לכן הן יידונו ביחד על ידי אותה ועדה.
ניסן סלומינסקי: אני מציע שהרכב הוועדה יכלול את חברי הכנסת ניסן סלומינסקי, עפר שלח, יעקב ליצמן, ראובן ריבלין וסתיו שפיר.
<טמיר כהן: הוועדה החסויה תתקיים היום בשעה 13:30.
ניסן סלומינסקי: תודה לכולם, הישיבה נעולה.
עפר שלח: אני מתכבד לפתוח את הדיון בנושא הצעת חוק להקלות בשוק ההון ולעידוד הפעילות בו (תיקוני חקיקה), התשע"ד-2013.
עפר שלח: יושב ראש הרשות לניירות ערך בבקשה.
<שמואל האוזר: חוק ההקלות, כך אנחנו קוראים לו, ואני רוצה להסביר על מה מדובר.
<שמואל האוזר: נקודת המוצא שלנו היא ששוק ההון חשוב לכולנו.
<שמואל האוזר: גם הבורסה וגם שוק ההון הם משאב לאומי ומנוף מאד חשוב לצמיחה הכלכלית.
<שמואל האוזר: המשבר האחרון, שהיה ב-2008, שאנחנו רואים את אותותיו עד היום, גרר גל רגולציה נוספת, שנועד להתמודד עם לקחי המשבר.
<שמואל האוזר: זה קרה, במידה רבה, בגלל התנהלות בעייתית של החברות, לקיחת סיכונים לעיתים על חשבון המשקיע, מינוף מוגזם לפעמים, שכר, שאנחנו שואלים שאלות לגביו, דיבידנדים שלאו דווקא נובעים מרווחים כלכליים, לפעמים מתרגילים חשבונאים כאלה ואחרים.
<שמואל האוזר: לפעמים החלטות שהן לאו דווקא לטובת בעלי המניות.
<שמואל האוזר: זה חלק מגל הרגולציה.
<שמואל האוזר: חמש שנים לאחר מכן, אנחנו צריכים להבין, שכדי להביא לשוק הון טוב יותר, אין פתרון קסם וכולנו צריכים להירתם למשימה.
<שמואל האוזר: כשהמשימה היא להביא שוק הון טוב, תחרותי יותר, לטובתם של כלל האזרחים.
<שמואל האוזר: כשאני אומר שכולם צריכים להירתם, זה גם החברות.
<שמואל האוזר: יש להם שותפים והם צריכים להבין, שבמידה רבה, הרגולציה שהגיעה היא בגלל התנהלות שלהם.
<שמואל האוזר: אבל גם הציבור צריך להפסיק על ה"עליהום".
<שמואל האוזר: יש ערך ליזמים האלה, שהם הגלגל המניע של המשק הכלכלי.
<שמואל האוזר: ישמים מצליחים הם לטובת המשק.
<שמואל האוזר: גם הרגולטורים צריכים לתת יד וצריכים לשאול את עצמם, ואנחנו אתם, האם אפשר להפחית עלויות רגולציה בלי לפגוע בהגנה על המשקיעים.
<שמואל האוזר: נקודת המוצא שלנו היא, שרגולציה חזקה תורמת לשוק ההון - - - (היו"ר ניסן סלומינסקי)
ניסן סלומינסקי: זה רק על עלויות או כל מיני דברים שדרשו כסף.
<שמואל האוזר: כשאני אומר עלויות, זה עלויות, לאו דווקא של כסף.
<שמואל האוזר: זה מתרגם גם לכסף, אבל בהחלט גם תשומת לב ניהולית היא חלק מעלויות הרגולציה.
<שמואל האוזר: אני בעד רגולציה חזקה בשוק ההון, אבל אני גם בעד רגולציה שמסירה חסמים בשוק ההון.
<שמואל האוזר: רגולציה חכמה, לא דווקאנית, שמיועדת בין השאר להוריד את עלויות הרגולציה, בלי לפגוע במשקיעים.
<שמואל האוזר: לגבי הרגולציה בישראל, כשעושים סקרים על ידי הבנק העולמי או על ידי ה-OECD לא תמיד אנחנו זוכים למחמאות.
<שמואל האוזר: אבל כשמדובר בהגנה על המשקיע, מתוך סקר שעשה הבנק העולמי, אנחנו מקום שישי בעולם מתוך 185 מדינות.
<שמואל האוזר: זה לא אומר שאנחנו יכולים לנוח על זרי דפנה וזה אומר שיש מקום לכמה תיקונים חשובים, שיש בהם הקלות.
<שמואל האוזר: מה שעומד לנגד עינינו זה איך מורידים עלויות רגולציה.
<שמואל האוזר: לפני שנה פרסמנו מפת דרכים שמושתתת על שלושה רכיבים.
<שמואל האוזר: רכיב אחד זה רגולציה, בו אנחנו שואלים, מה חסר.
<שמואל האוזר: למשל, יש זירות מסחר שאין בהם פיקוח.
<שמואל האוזר: חברות דירוג שאין עליהם פיקוח – אנחנו צריכים לשנות את זה.
<שמואל האוזר: גם זה על שולחנה של הכנסת ועל שולחנה של הוועדה הזו.
<שמואל האוזר: אנחנו שואלים את עצמנו גם במונחים של פיתוח שוק ההון.
<שמואל האוזר: האם אנחנו יכולים להסיר חסמים בשוק ההון כדי לפתח את שוק ההון.
<שמואל האוזר: איך אנחנו מביאים חברות מו"פ, איך גורמים לבורסה להתנהל טוב יותר, איך מביאים מכשירים שהם לטובת המשקיעים.
<שמואל האוזר: גם זה עמד על שולחנה של הוועדה.
<שמואל האוזר: הרכיב השלישי הוא דה-רגולציה, הקלות.
<שמואל האוזר: זה מה שעומד על שולחנה של ועדת הכספים היום.
<שמואל האוזר: זה חוק הקלות אחד.
<שמואל האוזר: למה אנחנו קוראים לזה חוק הקלות ולא משהו אחר?
<שמואל האוזר: משום שהחוק הזה הוא בעצם מתווה מפורט של עשרות הקלות, במידה רבה מן הגורן ומן היקב, שכולל הקלות גם בתחום של חוק ניירות ערך וגם בתחום של השקעות משותפות בנאמנות וגם בתחום של יועצי השקעות.
<שמואל האוזר: גם בחקיקה ראשית וגם בחקיקה משנית.
<שמואל האוזר: יש בו את הכול וכדי לעשות את זה פשוט יותר, הבאנו את זה כחוק אחד.
<שמואל האוזר: החוק הזה מגיע אליכם רק היום, למרות שיצאנו בתכנית לפני שנה ורבע, כי זה עבר שלושה סבבים של הערות הציבור.
<שמואל האוזר: הלב של החוק הזה הוא התקנות.
<שמואל האוזר: אני רואה חשיבות לסיים את הדיון היום ומהר, גם עם אישור התקנות, כדי שהסבב הזה של הקלות יצא לדרך ויהיה רלוונטי גם לשנה הקרובה.
<שמואל האוזר: אני רוצה לומר שאנחנו מדברים על חוק הקלות אחד.
<שמואל האוזר: זה אומר שיש עוד בדרך ועל סדר היום הקלות נוספות שנביא לשולחנכם.
<שמואל האוזר: יחד עם זאת, אין ספק שיהיו גופים שיגידו שלא הלכנו מספיק.
<שמואל האוזר: נכון שהיו שלושה סבבים של הערות הציבור וישבנו עם כל מי שרצה לדבר אתנו.
<שמואל האוזר: אבל מן הסתם, בכל מה שקשור להגנה על המשקיע, לא ויתרנו ולכן יש הרבה דברים שלא בהכרח קבלנו ואני מניח שיהיו כאלה שיאמרו על זה שלא הלכנו די ולא מספיק, אבל אנחנו חושבים שאנחנו מביאים את זה באופן מאד מדתי.
ניסן סלומינסקי: אתה אומר לי באחריות, שכל מה שיש פה הן הקלות?
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שלא מספיק, אבל אלה הקלות.
ניסן סלומינסקי: כלומר לא התגנב בפנים משהו שבא להחמיר את הרגולציה או להכביד?
<שמואל האוזר: הרוב המכריע הוא הקלות.
<שמואל האוזר: יש פה ושם תקלות, שהם לא הקלה ולא החמרה, אבל נשים דגש עליהם.
<שמואל האוזר: למשל כשמדובר על התיישנות של עיצומים כספיים, יש כמה דברים שנדגיש, הרוב המכריע הם הקלות.
<שמואל האוזר: ההקלות כוללות גם מכשירים פיננסיים שהם לטובתם של המשקיעים בשוק, שמוזילים עלויות למשקיע, שהם נותנים לו תשואה יותר גדולה.
<שמואל האוזר: גם על זה נשים את הדגש.
<שמואל האוזר: כיוון שזה לקוח מכל החוקים, מדברים גם על הקלות בתשקיפים.
<שמואל האוזר: גם על מדרג רגולציה, הפרדה בין חברות קטנות לחברות גדולות.
<שמואל האוזר: גם המונחים של בירור צורכי הלקוח וכל הנוגע ליועצי השקעות, איך אנחנו מקלים עליהם את העבודה.
<שמואל האוזר: גם בתחום של קרנות נאמנות, שגם שם אנחנו מופקדים על הפיקוח.
<שמואל האוזר: כל אלה נכנסים לתוך ההקלות, שהוא באמת מן הגורן ומן היקב.
<שמואל האוזר: אני רואה חשיבות עצומה לקדם את זה, אני באמת חושב שזה מקרה מאד נדיר, שבו רגולטור מרשות ניירות הערך, בא ושואל את עצמו איפה אנחנו יכולים לפעול לטובת השוק, להסיר חסמים, כדי לקדם את השוק וכל זאת מבלי לפגוע במשקיעים.
ניסן סלומינסקי: נקבל הסבר על כל דבר ותהיה אפשרות לכל אחד להתייחס.
<אילן פלטו: אני רוצה בבקשה להגיב על כמה דברים כלליים שנאמרו פה, איגוד החברות הציבוריות מברך את רשות ניירות הערך, על שסוף סוף, אחרי כל כך הרבה זמן, מביאים לנו הקלות בתחום השקעות ההון.
<אילן פלטו: אבל, לצערי הרב, ההקלות שמביאים לנו היום, זה טיפול קוסמטי, או אקמול, למחלה הרבה יותר קשה בשוק ההון, שלצערי הרב זה לא יפתור את הבעיה.
<אילן פלטו: הן לא נוגעות בדברים החשובים באמת בשוק ההון, גם אלו שמונחות פה היום וגם אלו שאמורות להגיע בהמשך הדרך, הן לא נוגעות באמת בבעיות הקשות של שוק ההון.
<אילן פלטו: אני אזכיר כמה בעיות, שאין נגיעה עליהן, והן באמת הבעיות שמציקות לשוק ההון.
<אילן פלטו: הנושא הראשון זה כל סוגי הרוב בקרב המיעוט, שזו המצאה ישראלית שמציקה מאד לחברות הציבוריות.
<אילן פלטו: הנושא של ביטוח ושיפוי האיסור ביטוח ושיפוי לנושאי משרה בחברות ציבוריות.
<אילן פלטו: כמות הדוחות.
<אילן פלטו: הצענו, בקשנו והעלינו בפני הרשות לניירות ערך את הנושא של כמות הדוחות.
<אילן פלטו: ישנן מדינות בעולם שמאפשרות הגשת רק שתי דוחות בשנה במקום ארבע.
<אילן פלטו: הצענו את זה לרשות לניירות ערך ונענינו בשלילה.
<אילן פלטו: אני אתן את אחת הדוגמאות שאני מרבה להזכיר, שאפילו חברת אוסם, חברה בישראל שמגישה 4 דוחות בשנה, חברת האם של אוסם, נסטלה, מגישה רק 2 דוחות בשנה בגלל שהיא נסחרת בבורסה, שאפשר להגיש 2 דוחות בשנה.
<אילן פלטו: גם הנושא של עלות תועלת ברגולציה, שהרשות לניירות ערך מתחמקת ולא מוכנה להכיל על עצמה את כל הסוגיה של עלות תועלת ברגולציה.
<אילן פלטו: כל הדברים האלה הם הדברים העיקריים, שהרשות לניירות ערך, לצערי הרב, לא נוגעת בהם.
<אילן פלטו: אני חייב להדגיש, המצב היום הוא קטסטרופלי, שום יזם פרטי, שמקים חברה פרטית, לא שוקל בכלל להפוך לחברה ציבורית.
<אילן פלטו: המצב הפוך, רוב החברות הציבוריות שאני מדבר אתן, אם היו יכולות היום לצאת מהבורסה ולא להיות חברות ציבוריות, היו עושות את זה.
<אילן פלטו: לצערן, זה כרוך בעלויות לצאת מהבורסה, והן לא יכולות לעשות את זה.
<אילן פלטו: זה המצב היום בשוק ההון.
<אילן פלטו: 150 חברות כבר נמחקו משוק ההון.
<אילן פלטו: אין כמעט חברות חדשות שמגיעות באמת לשוק ההון ולבורסה ובסופו של דבר מי נפגע?
<אילן פלטו: ראינו בתקופה האחרונה תשואות גבוהות בוק ההון וכולם אמרו שנמצא הפתרון וזה לא המצב.
<אילן פלטו: שוק ההון נועד כדי לגייס כסף מהציבור כדי לצמוח, לגדול, להביא צמיחה ולהקטין אבטלה.
<אילן פלטו: זה לא קורה.
<אילן פלטו: משפט אחרון, לגבי מה שהערת וגם שמוליק הזכיר, במסגרת ההקלות שמפוזרות ישנן גם כמה החמרות.
<אילן פלטו: לא תיקונים אלא החמרות.
<אילן פלטו: כשנגיע אליהם, נעיר עליהם.
בועז טופורובסקי: על ההקלות אתה מברך, או שאתה חושב שאפשר לעשות הרבה יותר?
<אילן פלטו: אני אומר ההצעות שמוצעות פה וגם בהמשך, לא ישנו את המצב הבסיסי בשוק ההון.
<אילן פלטו: ברור שלא אתנגד להקלות וכל הקלה היא דבר טוב.
<אלי בבלי: אלי בבלי, יושב ראש איגוד קרנות הנאמנות.
<אלי בבלי: חוק ההקלות היא תוצאת של עבודה משותפת של סגל הרשות ושלנו ואין לנו הערות לכל מה שיעלה פה לדיון, בהקשר של קרנות נאמנות.
ראובן ריבלין: אני מציע שנתרכז בדיון באותם דברים שהוא רואה בהם החמרה.
ראובן ריבלין: אני מבין שעל כל שאר הדברים אתה מסכים אבל אתה רק טוען שברמה העקרונית זה לא יושיע.
בועז טופורובסקי: בכל מקרה צריך לקרוא את החוק.
בועז טופורובסקי: אני מניח שלהקלות לא תהיינה הערות.
<שרה קנדלר: תיקון חוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 - כשהגענו לנושא, בחנו את כל החקיקה של הרשות במהלך התקופה הזו.
<שרה קנדלר: כשהגענו לנושא, שזיהינו שיש מקום לעשות בו תיקון מקל, עשינו הבהרות באופן כללי, גם אם זה לא בדיוק הייתה הקלה.
<שרה קנדלר: במספר מועט של מקומות, אבל רק להבהיר שזה היה במקומות שכבר טיפלנו בנושא ממילא ורצינו לעשות טיפול מלא לאותו נושא.
<שרה קנדלר: הנושא של "תשקיפי מדף" הוא בעצם הקלה כשלעצמה.
<שרה קנדלר: תשקיפי המדף נועדו לעשות תשקיף, זה עלויות רבות לתאגיד, עבודה רבה עם זמן ממושך, מרגע שאתה רוצה לצאת לתשקיף ועד שאתה יכול לעשות אותו.
<שרה קנדלר: לכן תשקיף מדף נקבע במסגרת תיקון 25 לחוק, כמנגנון שמאפשר במשך תקופה, להציע מספר פעמים נירות ערך, על סמך אותו תשקיף, כל פעם על ידי דו"ח הצעת מדף, שהוא בעצם התחליף של התשקיף באותו עניין.
<שרה קנדלר: אז ההקלה הראשונה היא הארכה של הזמן.
<שרה קנדלר: היום אפשר לעשות תשקיף מדף לתקופה של שנתיים, אנחנו מציעים להאריך את התקופה ל-3 שנים, באותם תנאים, שלפיהם היה אפשר להציע מלכתחילה את תשקיף המדף, בעיקר עמידה בחובות הדיווח של התאגיד.
<שרה קנדלר: זו הקלה ראשונה, סעיפים (א) ו-(ב).
<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ז) זה עיגון של מצב קיים, שהיום נקבע בהנחיות של הרשות ורצינו באותה הזדמנות להכניס את זה לתוך החקיקה.
<שרה קנדלר: כשעושים תשקיף מדף, מתארים את כל נירות הערך, שאפשר יהיה בהמשך להוריד מהמדף.
<שרה קנדלר: אבל יש ניירות ערך, שכשרוצים להנפיק אותם, הם יותר מורכבים ממה שתואר ואי אפשר היה לדעת, בזמן התשקיף, שבהמשך ירצו להנפיק אותם.
<שרה קנדלר: לכן, באותו מקרה, אי אפשר לעשות פשוט דו"ח מדף ולהוריד מהמדף, צריך לעשות תיקון תשקיף בעניינם.
<שרה קנדלר: מוצע פה לצמצם את אותם מקרים ולקבוע אותם בכללים של רשות, את אותם מקומות בהם כן צריך לעשות תיקון של תשקיף, למשל, אם התאגיד הנפיק בזמנו אגרות חוב ועכשיו הוא רוצה להנפיק מניות, כמובן שהתשקיף לא מתאר את כל הדברים שצריך לתאר לגבי חברת מניות ולכן יהיה צריך לעשות תיקון תשקיף בעניינם.
בועז טופורובסקי: את יודעת מוועדת המשנה שמשפט כמו "רשאית הרשות לקבוע בכללים", מאד מאד מטריד.
בועז טופורובסקי: הוא יוצר חוסר ודאות, בטח בגלל שאנחנו רוצים ליצור דווקא ודאות והבנה בהקלות בשוק ההון.
ניסן סלומינסקי: הרבה פעמים המילה "רשאית" זה קצת יותר חזקה מרשאית, אפילו חייבת.
<שרה קנדלר: הגופים כבר מכירים את הכללים, כי הם קיימים בהנחיות שהרשות הוציאה וזה נותן יותר ודאות, שהכללים מובנים.
<שרה קנדלר: חוץ מזה, שאנחנו צריכים את הדינמיות בעניין הזה.
<שרה קנדלר: אלה סוגים שונים של ניירות ערך, שאי אפשר לצפות היום את כל הסוגים שיהיו לכן מעדיפים לעשות את זה בכללים.
בועז טופורובסקי: אני עומד גם בראש ועדת המשנה לתקנות זירות מסחר אינטרנטיות, יש בעיה ואני בטוח שגם לייעוץ המשפטי יש בעיה, עם כללים שאנחנו מעניקים בחוק לרשות, שאנחנו לא יודעים מהם.
בועז טופורובסקי: אפשרות להגיד לרשות, את רשאית לקבוע כללים, זה בעצם להגיד לרשות תקבעי כללים ואנחנו לא יכולים לפקח עליהם.
ראובן ריבלין: כל כלל שיקבע, הוא צריך לבוא לאישור.
<אילן פלטו: זה לא רשום כאן.
<אילן פלטו: זו בדיוק ההערה.
בועז טופורובסקי: כללי רשות, בשונה מתקנות משנה, לא מגיעות לאישור הוועדה.
ראובן ריבלין: אנחנו מאשרים לאשר, אבל הם צריכים להביא לנו כל דבר שהם מאשרים, לאשר.
ראובן ריבלין: באישור ועדת הכספים.
<איל לב ארי: אם רוצים לעשות את זה באישור ועדת כספים, זה צריך להיות בתקנות.
ראובן ריבלין: גם כללים יכולים לבוא לאישור ועדת הכספים.
<אייל לב ארי: אם רוצים לעשות את זה באישור הוועדה, אלה צריכות להיות תקנות ולא כללים.
ראובן ריבלין: הוועדה מעניקה "קר בלאנש" לשר, יכול להיות בצדק.
ראובן ריבלין: יחד עם זה, היא רוצה לדעת מה הוא יקבע.
ראובן ריבלין: כרגע מביאים לנו הקלות שאומרים שאפשר לשנות אותם.
ראובן ריבלין: האם אפשר לשנות אותן בלי ידיעת השולחן הזה?
<אמיר וסרמן: אם יש התנגדות, אין לנו בעיה להסיר את זה.
<אמיר וסרמן: אני חושב שנכון שהדברים האלו ייקבעו בכללים.
<אמיר וסרמן: בתשקיף מדף, הכלל הבסיסי שקבוע בחוק, הוא שאתה יכול להנפיק על פי תשקיף המדף.
<אמיר וסרמן: כלומר, אם אתה מבקש לבצע הצעה, שלא הייתה מתוארת בתשקיף המדף, או שהגילוי בתשקיף לא רלוונטי, אתה נדרש לבצע תיקון תשקיף.
<אמיר וסרמן: בכמה החלטות סגל שפרסמנו בעבר והן תקפות כבר שנים רבות והחברות מסתדרות אתן היטב, הבהרנו מהם המקרים בהם צריך לחזור ולבצע תיקון תשקיף, על מנת שחברה לא תימצא בהפרה.
<אמיר וסרמן: את הדבר הזה רצינו ל"פרמל" כעת, על מנת שזה יהיה בכללים ברורים, תוך צמצום המקרים בהם צריך לבצע תיקון תשקיף.
<אמיר וסרמן: אם יש התנגדות לזה מצד איגוד החברות, לדעתי זה דבר שהוא טוב לחברות, אין בעיה להסיר את זה.
<אמיר וסרמן: אבל האפשרות, שנצטרך להביא את זה לתקנות של הוועדה היא אפשרות לא טובה, כיוון שמדובר במקרים שלעיתים עולים וצצים במהלך השנים.
<אמיר וסרמן: שרה נתנה דוגמה אחת, אני יכול לתת דוגמאות נוספות למקרים כאלה.
<אמיר וסרמן: אין היגיון לבוא שוב לוועדה, אלה כללים שנגזרים מהעיקרון הבסיסי של תשקיף המדף, שאתה יכול להנפיק רק על בסיס מה שכבר תיארת.
<אילן פלטו: כשאמיר אומר להסיר, הכוונה היא לא שבפעם הבאה תצטרך לבוא לכנסת, זה אומר שתוכל לעשות את זה גם בלי הכללים, במסגרת ההנחיות והעמדות.
<שמואל האוזר: יש ערך לגמישות הזו דווקא לעזור לחברות, לאו דווקא להקשות על החברות.
<שמואל האוזר: אנחנו יכולים לוותר על העניין הזה של כללים, מתוך ניסיון, שיש דברים שהם משניים.
ניסן סלומינסקי: אם תרצה להחמיר?
<שמואל האוזר: במקרה הזה אנחנו מדברים על הקלה במקרה של תשקיף מדף שאנחנו מעריכים.
<שמואל האוזר: ממילא יש לנו את האפשרות לעשות את זה, אם אתם רוצים להוציא את זה, יכולים לעשות את זה אבל זה רק יקשה על החברות, זו תהיה התוצאה.
<אמיר וסרמן: אני רוצה לומר משהו לגבי העיקר והתפל.
<אמיר וסרמן: זו הקלה עצומה לחברות.
<אמיר וסרמן: הארכה של תקופת תשקיף המדף משנתיים לשלוש, זו הקלה אדירה מבחינת עלויות, מבחינת זמן של תאגידים, כשהם באים להנפיק.
<אמיר וסרמן: זה בעצם אומר, שכל תאגיד בבורסה, יש לו דרך הרבה יותר פתוחה לגייס הון מהציבור.
<אמיר וסרמן: בארצות הברית, אגב, ההקלה הזו ניתנת רק לתאגידים גדולים ואנחנו פתחנו אותה לכולם.
<אמיר וסרמן: לצד ההקלה הזו, אנחנו רוצים לעשות הסדרה של משהו שהוא כבר קיים, זו אפילו לא החמרה.
<אמיר וסרמן: שוב, אם הוועדה חושבת שזה לא נכון אנחנו נוריד את זה.
<אמיר וסרמן: אבל מבחינת העיקר והתפל, צריך לזכור שזה התפל בנושא שהבאנו.
ניסן סלומינסקי: בסעיף (ג), "אולם רשאית הרשות", אני מבין שזו הבעיה.
בועז טופורובסקי: אלה דברים הגיוניים.
ניסן סלומינסקי: ובתנאי שזו תהיה רק הקלה ולא החמרה.
<אילן פלטו: הכללים הם בדרך כלל החמרה.
ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה שזה יהיה ויכוח בין שניכם.
<אמיר וסרמן: הכללים הם אינם החמרה, הם בעצם הסבר לחברות מראש מה קובע הדין.
<אמיר וסרמן: אני אתן דוגמה נוספת, חברה שמבקשת להנפיק אגרות חוב, במצב רגיל היא באמת יכולה להנפיק על בסיס התיאור שהיא נתנה בתשקיף המדף.
<אמיר וסרמן: אבל נניח שאותה חברה רוצה להנפיק אגרות חוב שמובטחות בבטוחה ספציפית, אחת מנכסי הנדל"ן שלה, שלא תואר בתשקיף המדף.
<אמיר וסרמן: המשמעות היא שהיא צריכה לבוא לתיקון תשקיף, שבו תפרט מהי אותה בטוחה, כיוון שזו הבטוחה למחזיקי אגרות חוב והמטרה היא להגן על ציבור המשקיעים, תיקון התשקיף נבדק בהליך מהיר על ידי סגל הרשות והיא יכולה לצאת להנפקת מדף.
<אמיר וסרמן: זו גם להבנתנו פרשנות של הדין כיום, מעולם איש לא חלק עליה.
בועז טופורובסקי: זאת אומרת מקרים מקלים?
<אמיר וסרמן: זו הבהרה של הדין, מתי נדרש תיקון תשקיף.
<שמואל האוזר: אני רואה בזה הקלה משום שזה יצירת ודאות, זה במקום לשלוח אותם שוב.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה שנגיע לאמנה בינינו, שבמידה ואתם רוצים להשתמש בסעיף הזה להחמרה, לא תעשה את זה לפני שנדבר.
ניסן סלומינסקי: גם אם זה לא יהיה כתוב.
<שמואל האוזר: זה עושה בסך הכול יצירת ודאות.
<שמואל האוזר: אתם רוצים להוריד את זה?
ניסן סלומינסקי: אין לנו בעיה עם הקלה ויצירת ודאות.
ניסן סלומינסקי: מה שנאמר פה, לפעמים לפי סעיף כזה, אתה יכול אולי לנצל את זה להחמרה.
ניסן סלומינסקי: לא אכפת לי שזה יישאר.
ניסן סלומינסקי: מה שאנחנו מבקשים, שבמידה ותחליטו יום אחד שאתם רוצים להחמיר בגין הסעיף הזה.
ניסן סלומינסקי: תבוא אלינו קודם כל לדבר, אמנה בינינו.
ראובן ריבלין: כשאתה שואל אם אנחנו רוצים להסיר את זה אתה מתכוון לסעיף כולו או שאתה מוכן שנסיר רק את העניין של הכללים?
<אמיר וסרמן: הוא יקבע כללים בכל מקרה, גם בלי שיהיה כתוב.
<אמיר וסרמן: יש כללים במשך שנים, זו פרשנות של הדין הקיים.
<אמיר וסרמן: האפשרות לבוא ולדון עם הוועדה היא לא ריאלית.
ניסן סלומינסקי: אולי הראש שלי עובד אחרת, יש לכם משהו בקנה שאתם רוצים להחמיר ולכן אתם ככה?
<אמיר וסרמן: מאז שנכנס המנגנון של תשקיפי מדף לפני 8 שנים, יש כללים שמסבירים מתי נדרש תיקון תשקיף.
<אמיר וסרמן: לא היו חייבים להיות כללים.
ניסן סלומינסקי: והכללים האלה קיימים?
<אמיר וסרמן: בוודאי.
<אמיר וסרמן: הם מפורסמים באתר הרשות.
ניסן סלומינסקי: אז מה הכוונה "ואולם רשאית הרשות לקבוע בכללים"?
<אמיר וסרמן: רצינו ל"פרמל", להסביר את עמדת הסגל הפרשנית שלנו, מה הדין אומר, מתי צריך לבוא ולתקן תשקיף.
<אמיר וסרמן: להבהיר בדיוק באיזה מקרים לעשות את זה בכללים.
בועז טופורובסקי: זו דרך אחת להסתכל על זה.
בועז טופורובסקי: דרך שנייה להסתכל על זה, הם רצו שתהיה להם הסמכה חוקית לעשות כמו תקנות משנה.
בועז טופורובסקי: הייתי יושב ראש חברה ציבורית, יש טענות של חלק מהחברות הציבוריות שאומרות, שהרשות לניירות ערך לפעמים לוקחת לעצמה סמכויות, שאני לא בטוח שהחוק רצה לתת לה.
בועז טופורובסקי: אני בעד שהרשות תקבע כללים, אני רק רוצה שזה יהיה - - -
<שמואל האוזר: אם אתה מרשה להוציא את הכללים, אנחנו נוציא את הכללים.
<שמואל האוזר: זה להוציא רעש, לעשות את זה יותר ודאית.
ניסן סלומינסקי: זה שאתה רוצה לייצב את הכללים זה מצוין.
ניסן סלומינסקי: אם דרכם תרצה להקל, זה גם טוב.
ניסן סלומינסקי: אבל אני שואל, והיה ודרך הנושא של "רשאית הרשות לקבוע בכללים" אתה תרצה פתאום להטיל החמרה, זה מה שמדאיג אותנו.
ראובן ריבלין: רוח החוק היא להקל, היושב ראש לא רוצה שייווצר מצב, שכתוצאה מכך שאתה יכול לקבוע כללים, שלפי דעתך הם חיוניים, אבל הם לא יהיו מקלים אלא מחמירים.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה אמנה בינינו, שאם אתה רוצה להחמיר, דרך הסעיף הזה שנותן לך סמכות - - -
<אילן פלטו: לפחות אולי שיתנו הליך של שימוע לציבור.
<שמואל האוזר: אני רוצה להסביר איך אני רואה את הדברים.
<שמואל האוזר: אני לא יודע איך להכניס את זה משפטית ומה זה אמנה.
ניסן סלומינסקי: באמנה, הכוונה שאני סומך עליך.
<שמואל האוזר: כל הכוונה של החוק היא להקל, זו אחת ההקלות הכי משמעותיות שיש, זו הוזלה מאד משמעותית.
ניסן סלומינסקי: ואם בעוד חודשיים תחשוב אחרת?
<שמואל האוזר: מה זה תשקיף מדף?
<שמואל האוזר: אם החברה לא ציינה בתשקיף שלה, או לא עומדת במשהו, יש אפשרות לעצור את התשקיף.
<שמואל האוזר: ממילא יש שם את האפשרות לעשות את זה.
<שמואל האוזר: אבל חברה באה ומבקשת הבהרה.
<שמואל האוזר: אני לא תמיד יכול להגיד לך אם זו הקלה או לא, הם יכולים להגיד שזו החמרה ואני חושב שזו דווקא הקלה.
<שמואל האוזר: אני חושב שזה לא נכון להשתמש במינוח החמרה או הקלה, זו פשוט הבהרה מתי צריך לתקן תשקיף.
<שמואל האוזר: ההבהרות האלה, המשמעות שלהן זה בדיוק הכללים.
<שמואל האוזר: לכן, כיוון שרוח הדברים היא כפי שהיא, זו בעצם הקלה מאד משמעותית.
<שמואל האוזר: אני מציע לקבל את הרוח החיובית שאנחנו מציעים.
בועז טופורובסקי: אולי אפשר לשנות את זה "ואולם רשאית הרשות לקבוע הבהרות למקרים בהם פרסום דוח...", פשוט "כללים" זו אמירה קשה לוועדה לתת עליהם סמכות.
<שמואל האוזר: זה יותר חברות שואלות אותנו.
<שמואל האוזר: זה עוזר לחברות.
<אמיר וסרמן: אני רוצה להסביר את ההיגיון בהקלה הזו.
<אמיר וסרמן: אנחנו נמצאים לפני מהלך, שאותו תראו גם בתקנות מאוחר יותר.
<אמיר וסרמן: כיום, בתשקיף מדף, חברה נדרשת לפרט את כל ניירות הערך העתידיים שהיא עשויה להנפיק.
<אמיר וסרמן: כיוון שחברה לא יודעת מה היא מתכוונת להנפיק בשנתיים הקרובות, התוצאה שהיא מתארת על פני יותר ממאה עמודים, את כל ניירות הערך האפשריים.
<אמיר וסרמן: אג"ח בריבית צמודה, אג"ח בריבית משתנה, מניות, כתבי אופציה מסוגים שונים לתקופות שונות.
<אמיר וסרמן: אחת ההקלות שאנחנו מתכננים והיא אמורה להיות בתקנות, היא בעצם לוותר על התיאור הזה.
<אמיר וסרמן: כלומר, לוותר על התיאור ולדאוג שבניירות ערך סטנדרטים, החברה לא תידרש לפרט את כל הסוגים האלה בתשקיף המדף עצמו.
<אמיר וסרמן: מה שיכול לחסוך הרבה עלויות שהרבה פעמים לא נדרשות.
<אמיר וסרמן: לעיתים החברה בכלל לא מנפיקה על פי תשקיף המדף, בוודאי שהיא לא מנפיקה את כל 20 סוגי ניירות הערך שהיא פרטה.
<אמיר וסרמן: על מנת שנוכל לבצע את ההקלה הזו, אנחנו חייבים להבהיר מהם המקרים, שבהם לא מדובר בהנפקת ניירות ערך סטנדרטית, כמו הדוגמה שנתתי קודם, של חברה שמנפיקה אג"ח שמובטח בבטוחה, או חברת אג"ח שמנפיקה מניות לראשונה.
<אמיר וסרמן: אם אנחנו רוצים להגיע לאותה הקלה, שדברתי עליה הרגע בתקנות, אנחנו צריכים את הסעיף הזה.
<אמיר וסרמן: אפשר מבחינתנו לוותר עליו וזה יהיה ויתור גם על ההקלה שנביא אחר כך בתקנות.
<אמיר וסרמן: כשאנחנו עוסקים כאן בעיקר ותפל, מדובר בתפל וזה דבר שנחוץ לצורך הקלה עתידית.
<אמיר וסרמן: באנו לכאן לעשות דבר טוב.
<אמיר וסרמן: אם השוק מתנגד לזה, נוריד את זה.
ניסן סלומינסקי: אין התנגדות, אבל ברגע שאתם רשאים, ואתה מאבד את היכולת שלך לפיקוח, אז היום זה מצוין ויש אווירה טובה של הקלה, אבל אולי בעוד חודשיים שלושה מישהו יחשוב שהוא רוצה לסגור פרצה, ומאחר שנתנו לו אישור בחוק שהוא רשאי, אז הוא יכול.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מנסים לומר, שאנחנו נותנים לכם יד חופשית לייצב את הכללים שקיימים, אם זה קיים, זה לא נקרא להחמיר, זה לייצב אותם.
ניסן סלומינסקי: אם אתם רוצים להקל, אדרבה ואדרבה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רק אומרים, שאם יגיע הרגע, שבו החלטת, מסיבות שלכם שצריך להחמיר, פה אנחנו לא רוצים שיסתמכו על זה בלי שלפחות יביאו את זה לידיעתנו.
ניסן סלומינסקי: אני אומר את זה לא בחוק ולא בכתיבה, אלא באמונה.
<שמואל האוזר: אני מבקש מהיושב ראש לקבל את זה, שכשאנחנו אומרים כללים, הכללים האלה הם לצורכי הבהרה והם מיועדים בסופו של דבר להקל.
<שמואל האוזר: גם אם מישהו יכול לחשוב אולי לפעמים אחרת, זו התכלית.
<אילן פלטו: אולי אפשר שהכללים יפורסמו לשימוע לפני שהם מוצעים על ידי הרשות.
<אילן פלטו: אז יהיה אפשר להגיב עליהם.
<שמואל האוזר: בתור איגוד החברות הציבוריות, אתה מציע להקשות.
<שמואל האוזר: חברה שמבקשת מאתנו הבהרה, נשאל עכשיו את כל החברות אם לתת לה?
<אילן פלטו: אם אתה רוצה להוציא כלל, תבהיר.
אראל מרגלית: זה סוג מסוים של self registration?
<שרה קנדלר: הסעיף הבא מדבר על הסדר הרישום הכפול.
<שרה קנדלר: (2)בסעיף 35לב – אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) תאגיד שהוראות סעיף קטן (א) אינן חלות עליו בשל כך שסוג מסוים של ניירות ערך שלו רשומים למסחר בבורסה בלבד, רשאי לעבור לדיווח לפי הוראות פרק זה אם נתנה לו הרשות פטור מדיווח לפי הוראות פרק ו', ורשאית הרשות להתנות את מתן הפטור כאמור בתנאים הנדרשים לדעתה כדי להבטיח את עניינו של ציבור המשקיעים בניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה בלבד."; בסעיף קטן (ג), במקום "(א) ו- (ב)" יבוא "(א) עד (ב)"; יש הקלה בלקונה, בנושא הדיווח הכפול.
<שרה קנדלר: יש תאגידי רישום כפול, שהם תאגידים, שהניירות ערך שלהם נסחרים גם בבורסה בישראל וגם בבורסה נוספת, מהבורסות שמנויות בתוספת השנייה והשלישית בחוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: התאגידים האלה, החוק מאפשר להם לדווח רק לפי השיטה הנהוגה בחו"ל ולא בארץ, כאשר ההנחה היא, שהדרישות של הדין הזר והפיקוח של הרגולטור הזר מספיקים ואנחנו לא צריכים להעמיס עליהם גם את הדיווח הישראלי.