GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שמואל האוזר: יש גם הענקת קוד ממשל תאגידי, סעיף 19 בתוספת לחוק החברות על בסיס אותו הסבר שגם זה הם צריכים לעשות.
<שמואל האוזר: הרחבה שגם כן נעשתה אחרי 2011, הפרדה בין יושב ראש למנכ"ל וגם כלפי מי שהיו קרובים אצל בעל השליטה.
<שמואל האוזר: חיזוק מנגנון התביעה הנגזרת כפי שאמרנו והאפשרות להגיש תביעה נגזרת, מה שלא היה בעבר וגם עם התמיכה שלנו הלך והתחזק.
אראל מרגלית: מה זה תביעה נגזרת?
<שמואל האוזר: החברה יכולה לתבוע.
זהבה גלאון: יש דוגמה לכך שזה קרה?
<שמואל האוזר: עכשיו אנחנו מתחילים לראות ניצנים של זה.
<שמואל האוזר: בכלל, היקף התביעות הייצוגיות הנגזרות היום, יחסית לארצות הברית הוא מאוד בחיתוליו אבל עם התמיכה שלנו ועם הרחבת התמיכה שלנו, זה הולך וגדל.
ראובן ריבלין: זהבה לא קראה את פרשת השבוע שעבר.
ראובן ריבלין: בפרשת השבוע נותן יתרו עצות למשה איך הוא ישלוט בעם.
ראובן ריבלין: הוא צריך שרי עשרות, שרי אלפים ולברור לעצמו ולאתר אנשים שאינם תאבי בצע, אנשים שהם שונאי בצע.
ראובן ריבלין: שואל השואל, משה שואל את יתרו איך הוא ימצא אנשים שונאי בצע?
ראובן ריבלין: והוא אומר לו שבשביל כסף אפשר למצוא.
ניסן סלומינסקי: זה מתחיל עם דרישה לשבע תכונות.
ניסן סלומינסקי: משה בסוף אומר שהוא ילך על ארבע אבל בסוף בפועל הוא מצא רק אנשי חיל, תכונה אחת מתוך שבע התכונות.
ניסן סלומינסקי: שנבין את הירידה מהאידיאל למציאות.
ניסן סלומינסקי: משה אמר שמאחר שצריך כל כך הרבה תכונות, איפה הוא ימצא?
ניסן סלומינסקי: הוא אמר שהוא ייקח את זה על עצמו, אבל בסוף הוא הבין שעדיף לבנות מערכת אפילו אם היא ברמה יותר נמוכה מאשר לא תהיה מערכת והכול נופל על כתפיו.
ניסן סלומינסקי: זה צריך להביא לנו בימינו.
ניסן סלומינסקי: לפעמים אנחנו שואלים האם זה שווה או לא.
יעקב ליצמן: אני מציע שכל יום שני בבוקר, במשך חצי שעה נלמד את פרשת השבוע.
זהבה גלאון: הדיון מרתק, אבל בואו נמשיך.
זהבה גלאון: אני רוצה לשמוע מה השינויים.
זהבה גלאון: האם יש תביעה ייצוגית בגין אחריות אישית?
<שמואל האוזר: בתיקון 16 הרחבנו את כל המנגנון של אישור עסקאות עם בעלי עניין, גם בעסקאות כהונה והעסקה, גם קרובי בעלי שליטה, גם בעסקאות הנגועות.
<שמואל האוזר: יש הרחבה של כל הפיקוח על הסוגיה הזאת והרשות גם הוסמכה להטיל עיצומים.
<שמואל האוזר: גם ליקויים מבניים, הפרת הוראות, ואנחנו עושים שימוש מאוד נרחב גם בעניין הזה.
<שמואל האוזר: ב-2012 היה גם תיקון 17 שבעצם הרחיב הוראות ממשל תאגידי גם לחברת אג"ח שהנפיקה רק אג"ח, מה שלא היה.
<שמואל האוזר: גם כאן יש הרחבה מאוד משמעותית.
<שמואל האוזר: תיקון 20, גם הוא מ-2012, לגבי חוק שכר הבכירים, גם הוא מאוד משמעותי.
<שמואל האוזר: מה עשינו ב-אי.
<שמואל האוזר: די.בי.
<שמואל האוזר: היריעה כאן היא רחבה ואני ממש לא יכול להרחיב אבל אני אתן לכם רק כמה דוגמאות.
אלעזר שטרן: מה הקשר בין החתמים לבין המשקיעים?
<שמואל האוזר: גם בעניין החתמים אנחנו עושים.
<שמואל האוזר: היה חוק החיתום.
<שמואל האוזר: דרך אגב, אין כמעט חיתום בשנים האחרונות אלא יש בעיקר הפצה כי החקיקה עצמה הכבידה על החתמים בדרך כזאת שהם בעצם ברחו ואנחנו צריכים לשאול את עצמנו איך אנחנו מחזירים ודואגים גם לבעיות האלה שאתה מדבר עליהן, כדי שהם יהיו שומר סף והם שומר הסף הראשון.
<שמואל האוזר: חשוב מאוד להחזיר אותם ויש לנו גם כמה הצעות שיבואו לשולחן.
ראובן ריבלין: כי בחתמות הוא מתחייב לקנות את כל המניות שהציבור לא רכש.
ראובן ריבלין: הוא לוקח אחריות גדולה.
ניסן סלומינסקי: מצד שני שלא יהיה מה שנקרא תרגיל.
<שמואל האוזר: אחת השיטות בישראל, שיטת החיתום, היא אחת הדרכים הנקיות שקיימות בעולם.
<שמואל האוזר: המכרז שקיים.
<שמואל האוזר: דווקא בארצות הברית, והייתה גם ועדה שהוקמה בארצות הברית, זה לא פשוט כי בארצות הברית אתה יכול לעשות הקצאה.
אראל מרגלית: איך אתה מסביר את זה שקטגוריות מסוימות, כל שנתיים-שלוש, פתאום יש קטגוריה שהיא במודה?
אראל מרגלית: עוד כסף מאותה תשואה ובאותה דרך נכנס לתוך הקטגוריה הזאת בלי שמישהו בא ואומר רגע.
<שמואל האוזר: אני רוצה לתת כמה דוגמאות לגבי אי.
<שמואל האוזר: , רק כדי לתת לכם מושג.
<שמואל האוזר: פרה-רולינג של כור בעניין ה-9IFRS, מניות קרדיט סוויס המוחזקות על ידי כור, ירדו בשיעור כזה שהיה צריך להכיר בהפסד גדול יותר.
<שמואל האוזר: כמו שידוע לכם, אנחנו לא נתנו לתרגיל חשבונאי לגרום לכך שאולי ייצבעו.
אראל מרגלית: איך כור הייתה יכולה לקנות את קרדיט סוויס?
אראל מרגלית: מה הקשר בין חבר תעשייתית לזה?
אראל מרגלית: מה הקשר?
אראל מרגלית: איך זה יכול להיות?
אראל מרגלית: למה זאת עסקה סבירה?
זהבה גלאון: מי אמר שהיא סבירה?
זהבה גלאון: היא לא סבירה.
אראל מרגלית: אני רוצה להבין בעיקרון.
אראל מרגלית: לא אם זאת עסקה טובה.
אראל מרגלית: יכול להיות שזאת הייתה יכולה להיות עסקה מצוינת, אבל מה פתאום זאת עסקה סבירה?
אראל מרגלית: בתוך הקבוצה, מי קנה את היתרה?
<שמואל האוזר: צריך גם להבין את המסגרת המשפטית.
<שמואל האוזר: המסגרת המשפטית היא רשות ניירות ערך בישראל כמו בכל העולם ואני מציע לא לשנות את זה, היא מסגרת של גילוי.
<שמואל האוזר: רשות ניירות ערך לא מנהלת ולא מחליטה על השקעות ואל לנו לתת לנו.
<שמואל האוזר: ככל שאנחנו סיביל סרוונטס מאוד נאמנים, אנחנו לא מנהלים את ההשקעות.
<שמואל האוזר: מה שחשוב הוא ש-כור עשתה את ההשקעה, שהמשקיעים ידעו והמשקיעים המוסדיים ידעו והאחרים ידעו.
<דורית סלינגר: אראל, היא לא חברה תעשייתית.
אראל מרגלית: היא קונה קונצרן פיננסי.
אראל מרגלית: חברה תעשייתית קונה בנק פיננסי?
<שמואל האוזר: זה טופל גם בוועדת הריכוזיות וזאת שאלה אחרת.
אראל מרגלית: אם מחר "טבע" תרצה לקנות חברת צעצועים, זה ייראה לנו סביר?
ניסן סלומינסקי: למה לא? הלוואי.
ניסן סלומינסקי: הלוואי והם יתפרסו לגופים אחרים ולא יישארו בתחום שלהם.
ניסן סלומינסקי: למה שלא יפזרו את ההשקעות?
ניסן סלומינסקי: להפך, אנחנו לא רוצים שהם יתמקדו ויהפכו למונופול.
<שמואל האוזר: הרשות נמצאת שם במקום בו אנחנו דואגים לגילוי אבל אנחנו עוקבים אחרי כל עסקה.
<שמואל האוזר: עסקת מכירות אחזקות בכלל חיתום, כלל פיננסים, החברה דיווחה כי תכיר ברווח בעקבות איבוד השפעה מהותית.
<שמואל האוזר: אנחנו לא קיבלנו את זה והם נאלצו לפרסם דיווח מתוקן שלא יכירו ברווח.
<שמואל האוזר: בבדיקה של דוחות כספיים גרמנו לכך שימנו בודקים חיצוניים שיבדקו את כל הבקרות הפנימיות.
<שמואל האוזר: במקרים אחרים בהם יש העברת שליטה, כמו שהיה במקרה של אלרון, העברת שליטה שלכאורה יכולה ליצור איזשהו רווח, אנחנו נותנים פרשנות מהותית שמונעת מהם גם לעשות תרגילים חשבונאיים מהסוג הזה.
<שמואל האוזר: למעשה ככל שנוגע לתחום של גילוי, אנחנו נמצאים קרוב ועוקבים.
<שמואל האוזר: הרפרנטים שלנו מכירים את המספרים באופן מאוד מדויק ויודעים מה קורה שם.
<שמואל האוזר: אנחנו דואגים, ככל שזה נוגע לתעלולים, למנוע את האפשרות לתעלולים ומה שייעשה, ייעשה באמצעות פעילות לגיטימית.
ניסן סלומינסקי: אתה רגוע?
<שמואל האוזר: תפקידי לא להיות רגוע.
<שמואל האוזר: גם כשהכול נראה טוב ואף אחד לא מדבר, התפקיד שלי לא להיות רגוע.
<שמואל האוזר: זה תפקידי.
<שמואל האוזר: התפקיד שלי להיות כל הזמן מודאג ולדאוג לכך שכל משקיע מקבל את ההגנה או יודע בדיוק באיזה סביבה הוא פועל והוא יודע לעשות השקעות מושכלות.
ניסן סלומינסקי: אתה מרגיש שבארבע השנים הקרובות או בשש השנים יש לך שליטה ויכולת לראות שבפירמידות לא מנצלים את התקופה הזאת כדי לעבוד על הכסף שלנו?
<שמואל האוזר: אני חושב שאנחנו תמיד, ובוודאי אנחנו כפי שהמחוקק הטיל עלינו, נהיה שם ואנחנו נעשה את כל מה שנדרש.
<שמואל האוזר: כל היושבים כאן יודעים שאנחנו לא מתביישים – הדוגמה של אי.
<שמואל האוזר: והעומד בראשה, גם היא עומדת על השולחן – לנקוט בפעולות אכיפה מאוד משמעותיות.
<שמואל האוזר: גם ביום יום וגם במקרים מיוחדים אנחנו עושים זאת.
ניסן סלומינסקי: לפני, לא אחרי שזה מתברר.
<שמואל האוזר: אני חושב שמה שמאפיין את הרשות יותר מכל היום, זה דווקא הניסיון לפעול מבעוד מועד.
<שמואל האוזר: אני רוצה להזכיר לך ש-אי.
<שמואל האוזר: בי אחזקות יצאה בהערת עסק חי וכשזה יצא, זה לא חידש לאף אחד כלום כי כולם ידעו שהם כבר נמצאים שם ולמה הם ידעו?
<שמואל האוזר: משום שהרשות דאגה כבר לגילוי הרבה לפני כן.
<שמואל האוזר: הפניית תשומת לב שהייתה חצי שנה או משהו כזה לפני כן, גם היא נגרמה במידה רבה בגלל עבודת הרשות.
<שמואל האוזר: אני חושב שהתפקיד שלנו הוא לדאוג לגילוי כדי שאנשים ידעו מוקדם ככל האפשר כדי שידעו לעשות החלטות השקעה מושכלות.
יעקב ליצמן: לכן היום כאשר אתם לא מזהירים ולא אומרים שיש מצב כזה, אזהרת עסק חי, זה אומר שאין.
ניסן סלומינסקי: רואי החשבון עושים את זה.
ניסן סלומינסקי: רואי החשבון בחברות כן מזהירים.
יעקב ליצמן: האם לא תפקידו לפרסם לגבי מי הוא מזהיר?
<שמואל האוזר: החלטה של הערת עסק חי נעשית על ידי החברה ורואה החשבון שלה.
<שמואל האוזר: אנחנו מקפידים שהם יעשו את עבודתם נאמנה ולא עושים תעלולים כאלה ואחרים.
יעקב ליצמן: הם מפרסמים.
<שמואל האוזר: בוודאי שזה מתפרסם.
<שמואל האוזר: אני רוצה לומר לך שיש היום בישראל כמאה חברות שיש להן הערת עסק חי וכולם יודעים את זה וכולם מודעים לכך.
<שמואל האוזר: דרך אגב, זה 17 אחוזים מהחברות ולא שונה המספר בארצות הברית – בדקנו אותו – וגם הוא עומד על 17 אחוזים הערות עסק חי.
<שמואל האוזר: הערת עסק חי לא אומרת שהחברה הגיעה לסוף דרכה הכלכלית אבל זה בהחלט אומר שיש תמרור אזהרה מאוד חשוב.
<שמואל האוזר: לגבי הטיפול בהסדרי חוב.
<שמואל האוזר: אנחנו שואלים את עצמנו, ועדת אנדורן שואלת את עצמה וכל הרגולטורים, מה אנחנו צריכים לעשות.
<שמואל האוזר: מהבחינה הזאת הדיון הזה הוא מאוד חשוב.
<שמואל האוזר: במקום שצריך לתקן דברים שעוד לא תוקנו, זה יהיה המקום שנעשה ושם אנחנו שואלים את עצמנו את השאלה לא רק מה אנחנו עושים כאשר הגענו להסדרי חוב אלא גם מה צריך לעשות מבעוד מועד מעבר לדברים שעשו.
<שמואל האוזר: אני יכול לפרט כאן שורה ארוכה אבל אני רוצה לומר לכם שיש כאן עשייה של יום יום בה אנחנו עוקבים אחרי כל החברות, אנחנו שואלים את עצמנו את השאלות איך המידע הזה מגיע לציבור, איך הציבור עושה החלטות השקעה מושכלות, איך אנחנו מונעים מהחברות לעשות גם תרגילים שאולי המשקיע אינו מודע להם אבל אנחנו לא מאפשרים לעשות אותם.
אראל מרגלית: יש נושאים שכרגע הם על הפרק?
אראל מרגלית: לא מבחינת חברה ספציפית אלא קטגוריות מסוימות שלוקחות הרבה מאוד כספים?
<שמואל האוזר: אני חושב שכל הנפקה שיש או כל החלטה, צריך לשאול את השאלות האלה.
<שמואל האוזר: אני גם חושב שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו האם במאזניים האלה שבין הסדרה נוספת לבין אכיפה, אני חושב שצריך ללכת יותר לאכיפה כי אסור לנו להגיע מקום בו אנחנו יוצרים הפחדה בשוק ההון.
<שמואל האוזר: אנחנו צריכים שפעילות כלכלית לגיטימית תהיה בשוק ההון כי זה בעצם המתכון לצמיחה.
<דודו זקן: אני אקצר.
<דודו זקן: אני מצטרף לתחילת דבריו של ראש הרשות לכך שאנחנו באמת צריכים לעשות הבחנה בין הדברים הלגיטימיים לבין הדברים הפחות לגיטימיים כי כשל וליקויים גם בעסקים וגם במימון העסקים היה ויהיה.
<דודו זקן: מה אנחנו עשינו.
<דודו זקן: אני מתייחס לפיקוח על הבנקים ולמערכת הבנקאית.
<דודו זקן: עשינו ביקורות, ואני מדבר על הנושא של מימון רכישת אמצעי שליטה באופן כללי, ויש לקחים שהופקו גם במישור המערכתי וגם במישור הספציפי, ואני אתייחס ללקחים שהופקו במישור המערכתי.
<דודו זקן: החמרנו את המגבלות למתן אשראי לקבוצת לווים ובכוונתנו להחמיר עוד את המגבלות האלה בהתאם להנחיות של ועדת באזל.
<דודו זקן: כאן אני רוצה לפתוח סוגריים ולומר שאני לא סבור שיש עודף רגולציה במערכת הפיננסית, זה אולי קצת שונה ממה ששמוליק אמר.
<דודו זקן: הייתה ועדיין יש הרבה רגולציה, יש הרבה רגולציה אבל אין עודף רגולציה.
<דודו זקן: הכמות של הרגולציה הבין לאומית נובעת בעיקר מהמשבר הפיננסי ואנחנו סבורים שגם אם המשבר הפיננסי לא קרה אצלנו או עבר יחסית בשלום אצלנו, עדיין אנחנו צריכים ליישם את הלקחים שנלמדו בחוץ לארץ לגבי המשבר הפיננסי ואנחנו עובדים עקב בצד אגודל ליישם את הסטנדרטים הבין לאומיים שקשורים לעניין הזה, אם זה בתגמול, אם זה במתן אשראי ובהרבה דברים אחרים שתכף אתייחס אליכם.
<דודו זקן: עשינו רביזיה כוללת בהוראות לניהול סיכונים ולניהול סיכון אשראי בפרט.
<דודו זקן: ההוראה נכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2014.
<דודו זקן: זאת למעשה הוראה של שלושים עמודים.
<דודו זקן: היא מתייחסת גם לדברים שנאמרו כאן על ידי חברת הכנסת זהבה גלאון.
<דודו זקן: אני אתן דוגמה.
<דודו זקן: אשראי של מעל חמישים מיליון שקלים, נדרש לקבל עליו חוות דעת בלתי תלויה מהגורם העסקי בניהול הסיכונים בבנק.
<דודו זקן: מ-2015, זה יהיה מעל 25 מיליון שקלים.
יעקב ליצמן: אתם בודקים את זה?
<דודו זקן: לא.
<דודו זקן: עוד מעט אני אסביר לגבי מה שאנחנו בודקים.
<דודו זקן: יש התייחסות ספציפית למדיניות האשראי, לגבי אשראי ממונף, לגבי שימוש בתרחישי קיצון.
<דודו זקן: פשוט עליית מדרגה בסטנדרטים, גם בחיתום וגם בניהול האשראי.
<דודו זקן: כאמור, זה נכנס לתוקף ב-1 בינואר 2014.
<דודו זקן: אנחנו יחד עם אגף שוק ההון מגבשים קביעה כוללת בהתאם לחוק.
<דודו זקן: אנחנו מגבשים את זה בתשובה לשאלה שקיבלנו, שהנגידה ושר האוצר קיבלו מחברי הכנסת בוועדה.
<דודו זקן: זה יהיה במסגרת הוועדה להסדרי החוב.
<דודו זקן: כלומר, אנחנו לא מקימים צוות נפרד לעסוק בסוגיה הזאת אלא במסגרת הוועדה לבחינת הסדרי החוב אנחנו ניתן מענה גם לסוגיה הזאת.
ניסן סלומינסקי: מי חברי הוועדה?
<דודו זקן: שלושתנו נמצאים שם.
<דודו זקן: מנכ"לית האוצר היא בראש הוועדה, אבי ליכט וחברים נוספים.
יעקב ליצמן: אתה צריך להסביר לוועדה למה למפעל יותר קל לקבל אשראי של מיליארד שקלים מאשר לקבל הלוואה בסכום של מאה אלף שקלים לדירה.
גילה גמליאל: או לעסק קטן.
יעקב ליצמן: יותר קל היום לקבל אשראי למפעל גדול דרך הבנקים, לא יודע מה הסכום, מאשר למישהו שצריך משכנתה על דירה בסכום של מאה אלף שקלים כאשר במקרה הזה מוציאים לו את הנשמה.
<דודו זקן: אני לא שותף לדעה הזאת.
יעקב ליצמן: ניסית פעם לקבל משכנתה?
ניסן סלומינסקי: השאלה אם ניסית פעם לקבל מיליארד שקלים.
זהבה גלאון: מי שביקש מיליארד שקלים, לא עשו לו בעיות כמו לזה שרוצה משכנתה.
ניסן סלומינסקי: תלוי בשם.
בועז טופורובסקי: גם מי שלא מחזיר מיליארד שקלים, לא עושים לו בעיה.
ניסן סלומינסקי: אז הבנק בבעיה.
זהבה גלאון: האם הפיקוח או הבנקים לא היו צריכים להרשות לעצמם בכלל לתת את ההלוואות האלה בלי הביטחונות?
<דודו זקן: בחלק מהדברים, כפי שאמרתי, היו ליקויים וכשלים.
<דודו זקן: אין כאן כיסוי.
בועז טופורובסקי: ומי שילם את המחיר?
<דודו זקן: למעשה אנחנו מדברים חלק מאשראי, אם אני יכול לדבר על המערכת הבנקאית, שניתן ב-2003 וב-2005.
<דודו זקן: אנחנו מדברים על אשראים שניתנו – אם מדברים על אשראים ספציפיים לרכישת אמצעי שליטה – מזמן.
<דודו זקן: זה היה לגבי כולם.
<דודו זקן: כל הדירקטורים וכל המנהלים.
ניסן סלומינסקי: אחד נתן למישהו כדי להשתלט על בנק שני.
בועז טופורובסקי: יש בן אדם או שניים שבסופו של דבר חתמו על זה.
<דודו זקן: אני רוצה להתייחס לעניין נוסף שהזכיר שמוליק.
<דודו זקן: אנחנו יושבים במסגרת הוועדה ששמוליק הזכיר שעבודתה תסתיים בשבועות הקרובים ותעסוק בנושא של הסדרי חוב - אבל אלה לא רק הסדרי חוב – שמשנים את הסדרי החוב ולמעשה משנים את הכללים של החיתום.
<דודו זקן: הדברים ישפיעו על כללי החיתום.
<דודו זקן: בפועל אנחנו רואים כבר תוצאות.
<דודו זקן: ריכוזיות, תיק האשראי בבנקים במדדים, כמעט בכל מדד שאנחנו רואים, ירדו.
<דודו זקן: אגב, קרה גם דבר לא כל כך טוב.
<דודו זקן: האשראי העסקי גם הוא יורד והוא לכל העסקים, לעסקים גדולים, לעסקים קטנים ולעסקים בינוניים.
<דודו זקן: אנחנו רואים במערכת הבנקאות שהאשראי במשכנתאות והאשראי למשקי בית גדל בצורה מהירה ובשיעורי צמיחה גדולים, והאשראי העסקי יורד ולא עולה.
<דודו זקן: הוא פשוט במינוס בשנה האחרונה.
<דודו זקן: צריך לשים את הדברים האלה על השולחן.
<דודו זקן: יש שיפור בהליכי חיתום וניהול אשראי.
<דודו זקן: אני אסיים באמירה לגבי הנושא של שומרי הסף, של הביקורת החיצונית של רואי החשבון.
<דודו זקן: אנחנו יושבים ביחד עם אגף שוק ההון ויש לנו המלצות לשינוי מבני בביקורת החיצונית של רואי החשבון לטיפול בבעיה של הריכוזיות של רואי החשבון, לפחות במערכת הבנקאית ובמערכת של המוסדיים.
זהבה גלאון: לא שלושה רואי חשבון אלא כמה יוכלו להיות?
זהבה גלאון: היום יש פלוס-מינוס שלושה רואי חשבון.
<דודו זקן: בכל העולם יש ביג פור ובארץ אפשר להגיד גם ביג פייב אבל זה מה שיש לכולם.
<דודו זקן: השאלה שאנחנו שואלים היא כיצד משלבים בין הריכוזיות של רואי החשבון לריכוזיות שממילא קיימת גם במערכת הבנקאית אבל גם אצל המוסדיים, ויש לנו שורה של צעדים שאנחנו עכשיו עובדים עליהם.
זהבה גלאון: כולל מעריכי השווי?
<דודו זקן: לא, לא מעריכי השווי.
ניסן סלומינסקי: דורית, בבקשה.
<דורית סלינגר: אני אקצר כי חלק מהדברים הוזכר כאן.
ניסן סלומינסקי: זאת הופעה שלך בוועדה, נכון?
<דורית סלינגר: כן.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מקדמים אותך בברכות ומאחלים לך הצלחה כי הצלחה שלך, היא הצלחה שלנו כולנו.
<דורית סלינגר: תודה.
<דורית סלינגר: אני חושבת שזה דיון חשוב.
<דורית סלינגר: ניהול כספים בשוק, אין כאן דברים מובטחים, זה ניהול סיכונים, יהיו תמיד כשלים בהחזר חוב וזה לא דבר שהוא נדיר אלא בדרך כלל הוא גדל לאחר תקופת משבר כמו שקיימת היום.
<דורית סלינגר: המשבר אמנם עולמי אבל עדיין משפיע גם על חברות ישראליות.
<דורית סלינגר: הוא קטן בימים של שגשוג והנקודה העיקרית, אני חושבת, היא אופן ניהול הסיכונים ואופן ניהול הסיכונים הוא משפט מאוד מאוד רחב.
<דורית סלינגר: אופן ניהול הסיכונים הוא בחיתום, הוא בניהול ההלוואות, הוא בניהול משא ומתן כאשר יש כשל וניהול הסיכונים הוא בכל האספקטים שמניתי.
<דורית סלינגר: נעשו הרבה דברים ואני חושבת שזה הדבר החשוב.
<דורית סלינגר: לבוא ולחקור מה היו הנושאים בגינם הגיעו לכשלים, זה בסדר אבל המטרה היא להפיק ולראות מה צריך לשפר כדי לא להגיע לכשלים האלה.
<דורית סלינגר: אני חושבת שנעשו הרבה דברים.
<דורית סלינגר: באגף שוק ההון יצאה ועדת חודק שאמרה תעשו אנליזה פנימית, תבחנו את הנושאים, תנו אשראי כנגד ביטחונות, כנגד מגבלות פיננסיות, תחזקו את ההלוואות שלכם.
<דורית סלינגר: זה נתן השלכות מאוד משמעותיות על ההתנהלות גם של הלוואות פרטיות וגם אגרות חוב.
<דורית סלינגר: קשה מאוד היום להנפיק חוב או לגייס חוב בלי מערך ביטחונות ומגבלות פיננסיות.
<דורית סלינגר: אני חושבת שיש לזה חשיבות מאוד גדולה.
<דורית סלינגר: אנחנו עומדים ממש לפני הוצאת מסקנות ועדת גולדשמידט שדנה במתן אשראי, בתהליכים של מתן אשראי, בדקומנטציה של מתן אשראי, במתן אשראי לחברות שכשלו.
ניסן סלומינסקי: מתן אשראי של מי?
ניסן סלומינסקי: כולל הבנקים או רק המוסדיים?
<דורית סלינגר: אני כרגע מדברת על המוסדיים.
<דורית סלינגר: באיזה רמות מדרג המעורבות של הדירקטורים בוועדות השקעה ובוועדות אשראי בנושא של מתן אשראי, לרבות סינדיקציות עם הבנקים ואנחנו רואים את זה ברמה חיובית אבל בהחלט אנחנו נותנים הוראות לגבי צורת ההתנהלות הזאת.
<דורית סלינגר: אנחנו עומדים לפרסם את זה.
<דורית סלינגר: ועדת הסדרי החוב שהוזכרה כאן על ידי חבריי נוגעת באספקטים רבים לרוץ התמרוץ של בעלי השליטה לפעול בצורה סבירה, לוגית ונכונה מבחינת המלווים במקרה של הסדרי חוב.
<דורית סלינגר: כלומר, זה גם ברמת מתן האשראי, זה גם ברמת ניהול ההסדר, קיצור הזמנים, עלויות וכיוצא בזה.
<דורית סלינגר: אנחנו מסתכלים על ספקטרום מאוד רחב ואני חושבת שיש לזה השלכות משמעותיות.
<דורית סלינגר: דודו דיבר על מינוף האשראי הכולל ואנחנו בינינו ובוועדה ניתן ביטוי לנושא הזה.
<דורית סלינגר: לשאלה שלך לגבי פירמידות עתידיות.
<דורית סלינגר: הנושא של מגבלת אשראי כוללת תגביל גם את הנושא של מינוף פירמידות עתידיות.
<דורית סלינגר: נושא של מדיניות תגמול שתיקון 20 התייחס אליה, הפיקוח על הבנקים נתן לזה נופך משמעותי יותר ואנחנו אחריו.
<דורית סלינגר: הוא בא ומגביל את התגמול לניהול הסיכונים על פרק זמן ארוך.