GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתי טמקין: מדובר בסעיף שסדר הגודל שלו פחות או יותר הוא 95 מיליארד שקלים בשנת 2013.
<איתי טמקין: תוך כדי השנה חלים שינויים במספר משתנים מקרו כלכליים שיכולים להשפיע על ההרכב לעומת מה שנחזה בעת בניית התקציב גם בתקופת זמן של חמישה חודשים.
<איתי טמקין: לצורך כך נדרשת התאמה טכנית בין הסעיפים על מנת שאגף החשב הכללי יוכל לשלם את תשלום החובות בהתאם למדיניות הנוכחית שלו.
עפר שלח: מה עם המלוות האחרים שמקבלים את הכסף?
עפר שלח: ברור לנו כאן על מה אנחנו משלמים פחות אבל על מה אנחנו משלמים יותר?
<איתי טמקין: יש שם הרבה דברים שהרישום שלהם פשוט מבחינה טכנית, כמו אגרות חוב שצוברות ולא משלמות ריבית לאורך חיי איגרת החוב ורק בסוף איגרת החוב הן משלמות את כל הריבית, ואז יש כאן התאמה טכנית שהריבית נרשמת במקום אחד ובצד שני נרשמת איגרת החוב.
<איתי טמקין: מדובר בהתאמות טכניות לחלוטין.
<איתי טמקין: אני יכול להעביר תשובות יותר מפורטות מאגף החשב הכללי לגבי איזה אגרות חוב ספציפיות.
אלעזר שטרן: אני קיבלתי תשובות אחרות מזה, אבל הן מספקות אותי.
ניסן סלומינסקי: העברה מספר 441 נתקבלה.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 441 אושרה.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 442 ו-443.
<ניר אמסל: מדובר בהעברת תקן מהמשרד לשיתוף פעולה אזורי לבית הנשיא, תקן נהג נשיא המדינה.
מיכל בירן: למה הוא שם?
<ניר אמסל: נשיא המדינה, עת שימש בתפקידו כשר לשיתוף פעולה אזורי, הגיע עם הנהג שלו ועם התקן.
רוברט אילטוב: עברו כמעט שבע שנים.
ניסן סלומינסקי: לכן אני רוצה להבין.
רוברט אילטוב: חל על זה חוק ההתיישנות.
<ניר אמסל: נשיא המדינה כיום שימש בעברו כשר לשיתוף פעולה אזורי.
<ניר אמסל: כשהוא היה השר לשיתוף פעולה אזורי, הוא הגיע עם הנהג שלו ועם התקן של הנהג למשרד לשיתוף פעולה אזורי ולכן הוא רשום שם.
<ניר אמסל: לאחר מכן, כאשר מונה לנשיא המדינה, הנהג עבר עמו וכרגע זה גם עם התקן.
<ניר אמסל: עד היום לא כמה פעמים יצטרכו להעביר את התקן.
<ניר אמסל: המשרד לשיתוף פעולה אזורי ציפה שהתקן יישאר אצלו.
מיכל בירן: כל ההסבר הזה נשמע קצת לאט סביר.
<ניר אמסל: זה ההסבר שיש לי.
<ניר אמסל: על בסיס שנתי מעבירים להם את התקן.
<ניר אמסל: בתקציב הבא אכן התקן יועבר באופן קבוע לבית הנשיא.
ניסן סלומינסקי: נבקש ממך שבפעם הבאה תבוא עם הסבר קצת יותר מניח את הדעת.
ניסן סלומינסקי: אחרי שבע שנים עוד לא מבינים בדיוק איפה הנהג נמצא?
<ניר אמסל: יש משרדים שקולטים לאט.
<ניר אמסל: זה לא איפה הנהג נמצא אלא איפה התקן.
ניסן סלומינסקי: אני מבקש שלפעם הבאה תביא לנו הסדר אמיתי יותר, מה עומד מאחורי זה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שההסבר הוא שהנהג הזה מפחד שברגע שהנשיא הזה לא יהיה נשיא, לא תהיה לו עבודה ולכן כל הזמן שמרו את התקן שלו במשרד לשיתוף פעולה אזורי.
ניסן סלומינסקי: אולי, אני לא יודע.
ניסן סלומינסקי: לכן אמרתי שיבוא עם הסבר אמיתי.
<ניר אמסל: אדוני היושב ראש, אני שאלתי בדיוק את אותן שאלות ואלה התשובות שיש לי.
ניסן סלומינסקי: תבקש תשובות קצת יותר מפורטות.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נדחה את זה ותבוא עם הסבר קצת יותר אינטליגנטי כדי שנוכל להצביע.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 444 עד 446.
<יונתן אבן טוב: אגף תקציבים, ות"ת, המועצה להשכלה גבוהה.
<יונתן אבן טוב: מדובר בהעברה של השתתפויות של משרד החינוך ומשרד ראש הממשלה בתכניות של ות"ת.
<יונתן אבן טוב: העברה ממשרד החינוך היא חלק של משרד החינוך בפרויקט פר"ח שאני מניח שכולנו מכירים, המלגות של הסטודנטים במכללות להוראה שמתוקצבות על ידי משרד החינוך ולא על ידי ות"ת באופן שוטף, החלק היחסי של השתתפות משרד החינוך בפר"ח מועבר באמצעות ות"ת.
<יונתן אבן טוב: יש כאן חוב של ארבעה מיליון שקלים משנים קודמות שמשרד החינוך כרגע פורע אותו ומעביר לפר"ח באמצעותנו.
<יונתן אבן טוב: למעשה, קצת יותר מארבעה מיליון שקלים.
<יונתן אבן טוב: יש כאן שלושה מרכיבים.
<יונתן אבן טוב: ארבעה מיליון הוא הסכום הגדול ויש עוד שני מרכיבים נוספים בסך של כ-100 אלף שקלים כל אחד.
<יונתן אבן טוב: הסכום הנוסף הוא השתתפות של משרד החינוך בסך כולל של שני מיליון שקלים בתכניות קידום השכלה גבוהה במגזר הערבי, תכניות מיוחדות שמפעילה הוועדה לתכנון ותקצוב בתכנית הרב שנתית הנוכחית.
זבולון כלפה: לפי איזו החלטת ממשלה?
<יונתן אבן טוב: אני לא מכיר החלטת ממשלה.
<יונתן אבן טוב: אני מקווה שיש לי את כל המידע.
זבולון כלפה: באיזה מקומות זה במגזר הערבי?
<יונתן אבן טוב: לצערי אני לא מכיר את הפרויקטים האלה ברמה מפורטת.
<יונתן אבן טוב: מדובר בפרויקטים של ביסוס החינוך לאקדמיה והכוונה לאקדמיה בגיל תיכון שמבוצעים כחלק מהתכניות של הוועדה לתכנון ותקצוב לעידוד ההשכלה הגבוהה בקרב המגזר הערבי.
זבולון כלפה: שזה לא כולל את הבדואים.
<יונתן אבן טוב: לדעתי לא, אבל אני אצטרך לבדוק כי אני לא עוסק בנושא הזה.
זבולון כלפה: אני אשמח לקבל תשובות לגבי הדברים האלה.
סתיו שפיר: ההחלטה היא מינואר 2012.
<יונתן אבן טוב: לצערי, אני לא מכיר את כל הפרטים.
<יונתן אבן טוב: הרפרנט ממשרד האוצר נאלץ לצאת.
<יונתן אבן טוב: אני מאגף התקציבים ב-ות"ת אבל אני לא עוסק בנושאים הספציפיים האלה.
סתיו שפיר: החלטת הממשלה התקבלה בינואר 2012.
סתיו שפיר: זה אתם כתבתם.
<יונתן אבן טוב: לגבי ההשתתפות של משרד החינוך או לגבי עצם ביצוע התכניות?
סתיו שפיר: לגבי משרד ראש הממשלה.
<יונתן אבן טוב: אני מדבר כרגע על משרד החינוך.
סתיו שפיר: אני מדברת על סעיף 2.
<יונתן אבן טוב: אני עדיין במשרד החינוך.
<יונתן אבן טוב: לגבי משרד ראש הממשלה, את שואלת על תחליפי נפט?
סתיו שפיר: כתוב כאן ירושלים בהשכלה גבוהה, ביצוע מחקר בתחום תחליפי נפט לתחבורה.
<יונתן אבן טוב: אני מדבר כרגע על השתתפות משרד החינוך בתכניות לקידום השכלה גבוהה במגזר הערבי.
<יונתן אבן טוב: שני מיליון שקלים.
סתיו שפיר: אתה מסביר רק את הסעיף הזה?
<יונתן אבן טוב: לא, אני מסביר ונעבור לנושא הבא, השתתפות משרד ראש הממשלה.
<יונתן אבן טוב: לגבי הסכום שמועבר ממשרד ראש הממשלה בסך ארבעה מיליון שקלים לתקציב ההשכלה הגבוהה, כולל שניים וחצי מיליון שקלים החלטת ממשלה על פיתוח העיר ירושלים, למעשה השתתפות משרד הכלכלה, משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה, השתתפות מיוחדת מעבר לתקציב הפיתוח של ות"ת בפיתוח פיזי, בינוי של מוסדות להשכלה גבוהה אקדמיים בעיר ירושלים.
<יונתן אבן טוב: הסכומים כאן מועברים לפי ביצוע.
<יונתן אבן טוב: שניים וחצי מיליון שקלים מועברים כרגע ולא לפני שנה בהתאם לקצב הביצוע בפועל שמנוהל ומדווח על ידי ות"ת.
<יונתן אבן טוב: מיליון וחצי שקלים נוספים, השתתפות מינהלת תחליפי נפט במשרד ראש הממשלה בתכנית לקידום נושא של תחליפי נפט.
<יונתן אבן טוב: נדמה לי שלזה מתייחסת חברת הכנסת שפיר.
סתיו שפיר: מה זה ביצוע במקרה הזה?
סתיו שפיר: אלה תקני מחקר.
סתיו שפיר: לא?
<יונתן אבן טוב: את מדברת על המיליון וחצי שקלים?
סתיו שפיר: על השניים וחצי מיליון והמיליון וחצי.
<יונתן אבן טוב: זה לא מחקר.
<יונתן אבן טוב: מדובר בהחלטת ממשלה על תוספת תקציבית של משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד הכלכלה, מעבר לתקציבי הפיתוח הרב שנתיים של ות"ת, ייעודית לפיתוח הפיזי, לבינוי של מוסדות להשכלה גבוהה מתוקצבים בעיר ירושלים.
<יונתן אבן טוב: יש לנו חמישה מוסדות להשכלה מתוקצבים בעיר ירושלים, יש להם תקציב פיתוח רב שנתי מ-ות"ת והחלטת הממשלה קבעה תוספת לתקציב הפיתוח שלהם לפי מה שהם בונים בפועל, בניינים ספציפיים שיאושרו על ידי ות"ת וקצב ההתקדמות שלהם.
<יונתן אבן טוב: יש לנו מבנה שנבנה במכללה להנדסה בירושלים בבית הכרם, יש לנו תכנית של בצלאל על קמפוס חדש וכולי.
<יונתן אבן טוב: התכניות האלה, ות"ת מאשרת פרויקט בינוי ומעבירה את ההשתתפות בו בהתאם לקצב ההתקדמות של הפרויקט.
<יונתן אבן טוב: בהתאם לכך היא גובה גם את חלקם של המשרדים האחרים.
סתיו שפיר: כמה עוד הולך להיות מאושר מתוקף אותה החלטת ממשלה מ-2012?
סתיו שפיר: כמה כסף עוד הולך להיות לעבור?
<יונתן אבן טוב: מדובר על השתתפות בסך 110 מיליון שקלים לפי החלטת הממשלה.
סתיו שפיר: תוך כמה שנים?
<יונתן אבן טוב: לאורך חמש שנים.
<יונתן אבן טוב: שתי תקנות שונות של משרד ראש הממשלה, השתתפות ישירה של משרד האוצר והשתתפות של משרד הכלכלה, ש-ות"ת הוסמכה לקבוע עבור איזה פרויקטים במסגרת אותם מוסדות אקדמיים שפועלים בירושלים, לאיזה מהם, לפי קריטריונים ברורים, הנושא הזה ישמש לטובת בינוי.
<יונתן אבן טוב: המוסדות לטובתם שולם תקציב בינוי נוסף הם המכללה להנדסה בירושלים, בצלאל ובית ספר גבוה לטכנולוגיה.
סתיו שפיר: מה הטעם להעביר להם כך את הכסף ולא לתת להם את הכסף מראש?
סתיו שפיר: אם כבר הייתה החלטת ממשלה, מה הטעם בהעברת הכספים אליהם בחלקים?
<יונתן אבן טוב: החלטת הממשלה קובעת שהתקציב יועבר לפי כללי המימון של ות"ת.
סתיו שפיר: אני שואלת למה.
<יונתן אבן טוב: אלה כללי המימון של ות"ת לעניין בינוי.
<יונתן אבן טוב: כחלק מהמעקב והבקרה התקציבית שלנו, מעבירים מקדמות ואת היתרה בהתאם להתקדמות הביצוע בפועל לפי דוחות ביצוע מפורטים שאנחנו מקבלים ולעתים גם ביקורים במוסדות.
<יונתן אבן טוב: זה חלק ממנגנון הבקרה השוטף שלנו, של ות"ת, של הוועדה לתכנון ותקצוב.
<יונתן אבן טוב: החלטת הממשלה קבעה במפורש שהכסף יועבר בהתאם לכללי העבודה הסטנדרטים של ות"ת לעניין בינוי, באמצעות ות"ת ולפי הכללים שלה.
יצחק כהן: בסעיף 1, להעביר 6.5 מיליון שקלים מתקציב משרד החינוך לטובת מימון מלגות פר"ח ונגישות למגזר הערבי.
יצחק כהן: יש מלגות פר"ח גם בציבור החרדי?
<יונתן אבן טוב: ל-ות"ת יש שתי תכניות דגל בתכנית הרב שנתית הנוכחית כאשר האחת היא לקידום ההשכלה הגבוהה במגזר החרדי.
<יונתן אבן טוב: לגבי פר"ח לא ידוע לי שיש מלגות ייעודיות במגזר החרדי.
<יונתן אבן טוב: אני לא בקיא בנושא הזה.
<קריאה: יש, אבל לא מספיק.
יצחק כהן: הוא אמר שאין.
ניסן סלומינסקי: הוא אמר שהוא לא בקיא.
יצחק כהן: נוכל לקבל תשובה כמה יש לחרדים, כמה יש לערבים, כמה יש בכלל באופן כללי?
<יונתן אבן טוב: בסדר גמור.
בועז טופורובסקי: סעיף 3, אתה רושם את זה בכלליות, אבל זה 250 ומשהו מיליון שקלים שמועברים מהרזרבה של ות"ת לפיתוח מוסדות להשכלה גבוהה.
בועז טופורובסקי: אפשר לקבל על זה פירוט מסוים?
<יונתן אבן טוב: שיטת העבודה, כמו שדובר כאן על תקצוב שמרני של משרד האוצר שהוא מתקצב בתקנת ההשכלה הגבוהה בתחילת השנה, לא בהתאם לתכנית הרב שנתית אלא חלק מהסכומים נמצאים ברזרבה.
<יונתן אבן טוב: בסוף השנה מותאמים לביצוע.
<יונתן אבן טוב: ההסבר הוא רק ההסבר הכללי הזה.
<יונתן אבן טוב: אפשר לראות אותו כאן בחלוקה לפי סעיפים.
בועז טופורובסקי: הביצוע, זה אומר פתיחת תכניות חדשות שהייתה?
<יונתן אבן טוב: זה אומר בסעיפים שונים שמשולמים לפי ביצוע.
<יונתן אבן טוב: את התקציב אתה קצת מכיר ויש לו תקנה גדולה, תקנת ההוראה במוסדות להשכלה גבוהה, ההוראה והמחקר, והקצבות מיועדות שונות, אם זאת תמיכה באוכלוסיות מיוחדות והזכרנו את אוכלוסיית הערבים והחרדים.
בועז טופורובסקי: זה נמצא במקומות אחרים.
בועז טופורובסקי: בסעיף 211101, השתתפות במוסדות להשכלה גבוהה, 259 מיליון שקלים, זה הולך לפתיחת מוסדות, לפתיחת חוגים?
<יונתן אבן טוב: זה תקציב הפעילות העיקרי של ות"ת.
<יונתן אבן טוב: ההוראה ומחקר, מה שנקרא התקנה הגדולה בעגה הפשוטה, שפשוט הכסף בתחילת השנה נמצא ברזרבה ובסוף השנה מתאימים אותו לפי הביצוע.
ניסן סלומינסקי: העברות ממספר 444 עד 446 נתקבלו.
יצחק כהן: תשובה לגבי הפר"ח במגזר החרדי.
יצחק כהן: אני מגיש רביזיה עד שנקבל את התשובות.
בועז טופורובסקי: תשובה גם לגבי הערבים.
ניסן סלומינסקי: ההעברות אושרו ויש רביזיה.
ניסן סלומינסקי: ביקשו להעביר שני דברים: השאלה שנשאלה לגבי פר"ח לחרדים והדבר השני שאתה צריך לבדוק האם כאשר אומרים מיעוטים, האם זה רק למגזר הערבי או גם לבדואי, לבקשתו של זבולון קלפה.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 427, אנרגיה ומים.
<נורדן שלאבנה: רפרנטית אנרגיה, אגף תקציבים, משרד האוצר.
<נורדן שלאבנה: מדובר במתן הרשאה להתחייב למכון הגיאולוגי במינהל האדמה והים שנמצא במשרד האנרגיה.
<נורדן שלאבנה: מתן ההרשאה הוא לפי החלטת ממשלה מיום 13 בינואר 2011, החלטה מספר 2722 לביצוע מחקרים וניטור גיאולוגי בים המלח ותשתיות ים המלח.
מיכל בירן: למה זה מגיע עכשיו?
<נורדן שלאבנה: אנחנו נותנים הרשאה כי הם עדיין לא מתחילים.
<נורדן שלאבנה: לא מבצעים את התשלום כרגע.
<נורדן שלאבנה: הם מבצעים את המחקרים ואז יש ביצוע של מזומן.
<נורדן שלאבנה: ההחלטה היא קודם לתת להם הרשאה להתחיל עם המחקרים.
מיכל בירן: למה זה לא בתקציב השוטף של המשרד?
ניסן סלומינסקי: זאת הרשאה להתחייב.
<נורדן שלאבנה: אנחנו מתאימים את הביצוע של המכון הגיאולוגי, את התקציב, לביצוע של המכון הגיאולוגי.
מיכל בירן: אתם מזמינים ממנו דברים כל הזמן או שזה משהו חריג?
<נורדן שלאבנה: העבודה שלהם מוזמנת לפי מחקרים שנדרשים.
<נורדן שלאבנה: כרגע החלטת ממשלה קבעה שהם יעשו את המחקרים הדרושים באגן הצפוני של ים המלח ואנחנו מתאימים את הביצוע של המכון לתקציב.
מיכל בירן: אני לא מבינה למה זה לא תוקצב מראש.
מיכל בירן: זה לא נשמע כמו משהו ממש מפתיע וחריג.
<נורדן שלאבנה: זה לא חריג.
<נורדן שלאבנה: אנחנו ידענו אבל אנחנו לא נתקצב כשאנחנו יודעים שהם לא מבצעים.
ניסן סלומינסקי: ב-2013, אני מבין שהם עוד לא ביצעו ולכן זאת רק הרשאה להתחייב ולכן זה לא יכול להיכנס.
ניסן סלומינסקי: הקצב כנראה איטי מדי.
ניסן סלומינסקי: העברה מספר 427 נתקבלה.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 429 ו-430.
<נורדן שלאבנה: העברה לרשות הגז הטבעי.
<נורדן שלאבנה: מדובר בהעברת מזומן בסך חמישה מיליון שקלים בגין הרשאת עבר שניתנה להם בשנה שעברה.
<נורדן שלאבנה: המזומן הולך לתקצוב של פיקוח ובקרה הנדסית וכלכלית על מערך הולכת הגז הטבעי ומערכת החלוקה.
<נורדן שלאבנה: כרגע אנחנו מעבירים את המזומן בהתאם לביצוע התשלומים של רשות הגז הטבעי.
סתיו שפיר: זה הרי מגיע בחלקים.
<נורדן שלאבנה: מדובר בכמה הרשאות שכבר ניתנו מ-2010 עד 2012.
<נורדן שלאבנה: אני לא זוכרת את הסך הכולל של כל ההרשאות אבל אנחנו מתאימים את המזומן.
<נורדן שלאבנה: בשנה שעברה ניתנו חמישים מיליון בגלל מערכת החלוקה וקווי הגז שמוקמים בירושלים.
<נורדן שלאבנה: ב-2011 היו עוד עשרים מיליון, אם אני לא טועה.
סתיו שפיר: מה החלוקה מבחינת מדינה מול חברות פרטיות בהשקעה בזה?
<נורדן שלאבנה: אין חלוקה.
<נורדן שלאבנה: אנחנו מתקצבים את רשות הגז הטבעי.
<נורדן שלאבנה: זה לא קשור לחברות פרטיות.
<נורדן שלאבנה: חברת נתיבי גז היא חברה ממשלתית ורשות גז מפקחת על העבודה הנדסית וכלכלית.
<נורדן שלאבנה: אנחנו קובעים את עבודות הייעוץ שדרושות לרשות הגז באופן שוטף.
ניסן סלומינסקי: העברות מספר 429 ו-430 נתקבלו.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 447.
משה גפני: ניהלתי את ישיבת ועדת המדע בנושא החרם האקדמי.
משה גפני: התברר שבמדינת ישראל אין כסף להסברה.
בועז טופורובסקי: זה לא מה שאמרו.
ניסן סלומינסקי: זאת לא הבעיה של כסף.
ניסן סלומינסקי: גם אם יהיה כסף, ההסברה תהיה כזאת שעדיף שלא יהיה כסף.
משה גפני: נאמר שהכסף שנותנים הוא עשירית ממה שיש לפלשתינאים.
משה גפני: ניסן אמר עכשיו שגם אם יהיה כסף להסברה, יעשו הסברה לא נכונה.
משה גפני: יש גם ויכוח על זה.
משה גפני: תקשיב ליושב ראש הוועדה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שעכשיו עם השר החדש, שר החוץ, אולי יהיו דברים חדשים.
<צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצוב עשרה מיליון שקלים בתקציב המשרד לענייני נגב והגליל.
<צחי דוד: הוא מתוקצב תחת סעיף 04, משרד ראש הממשלה.
<צחי דוד: הפנייה היא בהתאם להחלטת ממשלה 741, התכנית האסטרטגית לעידוד וחיזוק ההתיישבות בפריפריה שהתקבלה בספטמבר השנה.
<צחי דוד: התכנית כוללת שלושה סעיפים, קולות קוראים שיצאו מתוקף הפנייה הזאת והבנתי שגם הייתה שאלה שלא נענתה.
<צחי דוד: החלטת הממשלה מדברת על שלושה קולות קוראים שאמורים לצאת מתוקף התקציב הזה.
<צחי דוד: זה בסך הכול חמישים מיליון שקלים ועשרה מיליון שקלים הם המנה הראשונה של 2013.
<צחי דוד: שלושת הקולות הקוראים הם הבאים: האחד, בהתיישבות הכפרית.
<צחי דוד: זאת החלטת ממשלה 741.
<צחי דוד: הסכום בסך הכול הוא חמישים מיליון כאשר עשרה מיליון השנה, עשרים מיליון בשנה הבאה ועשרים מיליון ב-2015.
משה גפני: לאן זה מיועד?
<צחי דוד: יש שלושה קולות קוראים.
<צחי דוד: יש החלטה של מועצת המינהל שבהתיישבות הכפרית ניתן לבנות בנייה להשכרה על מה שנקרא שטח המחנה בהתיישבות הכפרית.
<צחי דוד: בעצם שטח חום.
<צחי דוד: מדובר בבנייה להשכרה שלא צריך לפרצל אותה ולא צריך לשייך אותה.
<צחי דוד: ניתן לבנות להשכרה על ידי האגודה השיתופית.
יצחק כהן: מבנים ישנים?
<צחי דוד: בנייה חדשה.
<צחי דוד: מדובר במענקים.
<צחי דוד: בנגב ובגליל.
<צחי דוד: משרד הנגב והגליל פועל בנגב ובגליל.
<צחי דוד: משרד הנגב והגליל פועל בהתאם לשני חוקים, חוק הרשות לפיתוח הנגב וחוק הרשות לפיתוח הגליל, והוא פועל אך ורק בנגב ובגליל.
אלעזר שטרן: זה במקומות מסוימים בנגב ובגליל.
<צחי דוד: הקול קורא מיועד לכל הנגב והגליל.
<צחי דוד: אפשר להעביר אותו לוועדה.
<צחי דוד: הוא יתפרסם בעיתון מיד אחרי שתאשרו את הפנייה.
<צחי דוד: אין צביעה של ישוב מסוים אלא זה כל הנגב וכל הגליל, ישובים כפריים, מועצות אזוריות.
<צחי דוד: אני אעביר לכם את הקול קורא.
<צחי דוד: אתם גם תראו אותו בעיתון.
יצחק כהן: חייב להתפרסם בעיתון.
אלעזר שטרן: אלה רעיונות שעשו פעם בהתיישבות, איך אגודה שיתופית מצליחה להביא גם אנשים שאין להם כסף או כדי להוזיל את המגורים במקום.
אלעזר שטרן: תגיד לי אם אני צודק.
<צחי דוד: עד עכשיו, פיקס.
אלעזר שטרן: האגודה בונה, משכירה את זה במחיר סביר אולי לזוגות צעירים, אולי למשפחות, נראה מה יהיה בקול הקורא, והכסף הזה שניתן עכשיו הוא כדי שלאגודה יהיו משאבים לבנות.
אלעזר שטרן: הדיירים משלמים לאגודה שכר חודשי ואם הם רוצים בסוף לקנות את זה, או שזה מצטבר או לא.
זבולון כלפה: זה מיזם שעובדים עליו כבר שנתיים וחצי-שלוש סוף סוף הוא מגיע.
<צחי דוד: הרעיון מובא מיהודה ושומרון לנגב ולגליל בהתאמות.
<צחי דוד: הקול הקורא השלישי הוא סיוע בשכר דירה לתושבים שעוברים לנגב והגליל לתקופה בה הם צריכים לשלם במקביל תשלומי משכנתא וסיוע בשכר דירה עד כניסה לדירה.
משולם נהרי: ימות המשיח.
ניסן סלומינסקי: נגד – מיעוט
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 451.
<חנן פריצקי: תקציב משרד הרווחה בנוי משני חלקים, תקציב מדינה ותקציב מותנה בהכנסה שמגיע גם מהרשויות המקומיות וביטוח לאומי.
<חנן פריצקי: הבקשה הזאת נועדה לעשות סדר בתקציב ההכנסה המותנית.
<חנן פריצקי: כפי שאמרתי לסתיו שפיר קודם, קשה לנו בהתחלת שנה לחזות באופן מדויק בכל תקנה ותקנה את ההוצאה.
<חנן פריצקי: כנ"ל לגבי ההכנסה מהרשויות המקומיות.
<חנן פריצקי: במהלך השנה אנחנו חוזים את ההכנסות בכל תקנה ותקנה ובסוף השנה אנחנו עושים פעם אחת התאמה של ההכנסות שהגיעו בכל תקנה ותקנה.
<חנן פריצקי: חלק מהתקנות, ההכנסות מגיעות במלואן ובחלק מהתקנות הן מגיעות מעט יותר ובחלק מעט פחות.
<חנן פריצקי: הבקשה הזאת נועדה לעשות תיאום בכל התקציב המותנה.
משולם נהרי: אני רוצה לשאול.
משולם נהרי: בנושא של השירות לילד ונוער בטיפול הקהילתי, אתם מורידים שני מיליון שקלים.
משולם נהרי: זה מיותר?
<חנן פריצקי: אמרתי, אלה הכנסות.
<חנן פריצקי: אנחנו חוזים בהתחלת שנה את ההכנסות שיגיעו בכל תקנה ותקנה.
<חנן פריצקי: מדובר בעשרות מיליונים של שקלים מהבחינה הזאת שבתקנה הזאת.
<חנן פריצקי: צפינו 150 מיליון והגיעו 148 מיליון.
<חנן פריצקי: זאת לא הפחתה.
<חנן פריצקי: אין שום הפחתה בפעילות אלא זאת רק התאמה של ההכנסות להכנסות בפועל.
משולם נהרי: וברשות חסות הנוער, הטיפול החוץ ביתי?
<חנן פריצקי: זה לא רלוונטי.
משולם נהרי: בפנייה הבאה יש 11 מיליון שקלים מינוס.
<חנן פריצקי: כבר הוספנו 11 מיליון.
<חנן פריצקי: העברנו את זה מסעיף אחד לסעיף שני.
<חנן פריצקי: זה היה בפנייה הקודמת, באישורים הפנימיים, שם עשינו העברות בין תקנה לתקנה וגם שם עשינו התאמה בקטע של תקציב המדינה.
<חנן פריצקי: כאן זאת התאמה רק של התקציב המותנה.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 458.
<צחי דוד: פנייה טכנית בעיקרה.
<צחי דוד: המשרד לשירותי דת.
<צחי דוד: אישרנו כאן אתמול פנייה שנוגעת לשינוי שיעורי ההשתתפות אבל זאת פנייה שהיא ממש טכנית בעיקרה.
<צחי דוד: בגלל האישור המאוחר יחסית של שינוי שיעורי ההשתתפות והעובדה שהרשויות המקומיות שילמו בהתאם לכללי השנה הקודמת עד עכשיו, אין אפשרות לבצע קיזוזים בשלב זה של השנה.
<צחי דוד: בגלל האישור היחסית מאוחר, המשרד הודיע לנו לפני מספר ימים שהוא לא יספיק לבצע קיזוזים.
<צחי דוד: רשויות ששילמו ביתר ביחס לשינוי שיעור ההשתתפות.
משולם נהרי: הוא לא הצליח לבצע.
<צחי דוד: הוא לא הצליח לבצע קיזוזים.
<צחי דוד: לכן אנחנו נאלצים באופן טכני בעצם לתת במובן מסוים הלוואה לתקציב המועצות הדתיות שתוחזר מיד בתחילת השנה, כי אי אפשר לבצע קיזוזים בלוחות הזמנים האלה.
יצחק כהן: אבל לא יהיה קיצוץ.
<צחי דוד: זה לא קיצוץ.
<צחי דוד: זה רק דבר טכני.
<צחי דוד: מבני דת היא תקנה שיש בה התחייבויות.
<צחי דוד: זה עודף מחויב והוא יוחזר מיד בתחילת השנה.
<צחי דוד: זה פשוט כי אין אפשרות לבצע קיזוזים בלוחות הזמנים האלה ואנחנו פשוט נעבור על החוק אם נעשה זאת.
סתיו שפיר: על ביצוע של מה אנחנו מדברים?
<צחי דוד: אישרנו כאן את שינוי שיעור ההשתתפות במועצות הדתיות.
ניסן סלומינסקי: את האלכסון.
<צחי דוד: את אותו אלכסון.
<צחי דוד: בגלל המועד היחסית מאוחר, מי שבעצם צריך לשלם יותר, אנחנו לא מסוגלים לבצע את הקיזוז בלוחות הזמנים האלה של השנה.
<צחי דוד: המדינה משלמת, היא לוקחת על עצמה את הלוואת הגישור הזאת והיא תחזיר אותה מיד בתחילת השנה.
<צחי דוד: אתם תראו כאן כשתיפתח ועדת הכספים פנייה שמחזירה את אותו סכום.
ניסן סלומינסקי: העברה מספר 458 נתקבלה.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 459.
<אסף וסרצוג: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב המינהל האזרחי בסך של כ-3.7 מיליוני שקלים וכן לביצוע שינויים פנימיים בתקציב לשם התאמת הביצוע בפועל.
<אסף וסרצוג: בעצם הסטה טכנית לטובת רישום חשבונאי.
<אסף וסרצוג: אין כאן שינוי.
ניסן סלומינסקי: העברה מספר 459 נתקבלה.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 475 ו-476, נגב וגליל.
<צחי דוד: הפנייה נועדה לביצוע שני שינויים.
<צחי דוד: הראשון הוא מימוש הסיכום התקציבי במשרד הנגב והגליל.
<צחי דוד: סוכם עם המשרד ערב אישור התקציב שהוא יקבל הגדלת תקציב במידה והוא יזדקק לה במהלך השנה.
<צחי דוד: אלה 14 מיליון שקלים.
<צחי דוד: חמישה מיליון שקלים הם להיערכות לשנת השמיטה.
<צחי דוד: בשנה הבאה תחל שנת שמיטה.
<צחי דוד: עיקר הפעילות, פעילות מאוד משמעותית, מרוכזת במשרד החקלאות ואני לא אתייחס אליה כי אני לא מבין בזה, אבל יש את הצד של היתר מכירה.
<צחי דוד: סוכם שהיתר מכירה יבוצע על ידי המשרד לשירותי דת.
<צחי דוד: התקציב הוא חמישה מיליון שקלים.
<צחי דוד: בגלל האופי החד פעמי של שנת שמיטה – או לא חד פעמי אלא אחת לשבע שנים – אין טעם להכניס את זה לבסיס תקציב המשרד.
ניסן סלומינסקי: היתר המכירה הוא חמישה מיליון שקלים?
יצחק כהן: היערכות.
<צחי דוד: ההיערכות להיתר מכירה.
<צחי דוד: אתם כנראה מבינים בזה יותר ממני.
ניסן סלומינסקי: ידוע לך מה התקציב של כל הנושא של שנת השמיטה?
<צחי דוד: אני יודע פחות או יותר מה הדיונים.
<צחי דוד: אלה סכומים יותר משמעותיים.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מקווים ל-130.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים 130.
<צחי דוד: זה במשרד החקלאות ואני לא מבין בזה.
משה גפני: יש אנשים שלא מסתמכים על היתר המכירה ומה הם יעשו בשנת השמיטה?
<צחי דוד: אמרתי, יש צעדים נוספים.
משה גפני: למה זה הצעד הראשון?
<צחי דוד: אמרתי, לא מבין בחקלאות.
ניסן סלומינסקי: התקציב הוא בחקלאות.
ניסן סלומינסקי: זה רק החלק שלהם.
משה גפני: למה זה מגיע ראשון?
ניסן סלומינסקי: זה משרד נגב וגליל.
בועז טופורובסקי: אני לא בן אדם דתי אבל אני לא מבין למה בשנת שמיטה אנחנו צריכים לפצות את החקלאים.
יעקב ליצמן: קודם תסביר לי מה זה שמיטה שאתה מתנגד לה.
בועז טופורובסקי: אני לא מתנגד.
בועז טופורובסקי: אני שואל.
בועז טופורובסקי: אני רוצה ללמוד.
יעקב ליצמן: המגזר הערבי רוצה שיהיו שלוש פעמים שמיטה בשבע שנים.
בועז טופורובסקי: אני באמת רוצה ללמוד.
ניסן סלומינסקי: כל שנה יש שמיטה, האוצר עושה כל שנה, בסוף השנה, משמט את הכול ומחזיר.
ניסן סלומינסקי: זאת שמיטה, משמט את כל החובות.
סתיו שפיר: למה אתם לוקחים את זה ממענקי משרד השיכון?
<צחי דוד: אנחנו לוקחים את זה מתקנת הרזרבה להתייקרויות בתקציב משרד השיכון.
סתיו שפיר: משרד השיכון ממש מככב כמשרד שמקצצים בו.
יעקב ליצמן: אני רוצה שמישהו יגיד לי מה זה היתר מכירה.
יעקב ליצמן: יש נציג מהאוצר והוא מסביר שהוא רוצה להעביר להיתר מכירה.
יעקב ליצמן: אני מבקש שהאוצר יסביר לי מה זה היתר מכירה.
יעקב ליצמן: כתוב שם היתר מכירה ואני לא יודע מה זה.
יעקב ליצמן: שיסביר לי מה זה היתר מכירה.
יעקב ליצמן: אני רוצה שהוא יסביר לי מה זה היתר מכירה.
אלעזר שטרן: למה מיועדים חמישה מיליון שקלים למשרד הדתות?
<צחי דוד: ברמה הבירוקרטית נערך מכרז.
<צחי דוד: את הצד ההלכתי, אני שומר לגדולים ממני.
<צחי דוד: בפן הטכני, חמישה מיליון שקלים מיועדים למכרז בו מגיעים עד לחקלאי לצורך ביצוע היתר המכירה, לצורך ביצוע ההליך.
<צחי דוד: מעבר לזה, אני בטוח שאתם יודעים טוב ממני.
יעקב ליצמן: מישהו יכול להסביר לי מה עושה היתר מכירה?
ניסן סלומינסקי: מגיעים לכל חקלאי וחקלאי באופן אישי והוא חותם באופן אישי.
ניסן סלומינסקי: דרך אגב, אנחנו עושים גם מכירת חמץ כך.
ניסן סלומינסקי: אני זוכר שפעם הייתי בא והיו עושים מכירת חמץ ככה, הייתה רשימה ארוכה ועל אותו נייר כל אחד חותם.
ניסן סלומינסקי: היום גם במכירת חמץ, לפחות אני הנהגתי אצלנו ואני חושב שהרוב זה כך, יש כאן הסכם אישי עם כל אחד ואחד.
יצחק כהן: הרבנות לא מקבלת את זה?
יצחק כהן: הוא אומר משרד הדתות.
ניסן סלומינסקי: אני מדבר על הריכוז הזה.
ניסן סלומינסקי: מגיעים לכל חקלאי וחקלאי ומחתימים אותו כך שזה יהיה אמיתי.
משה גפני: זה לא אותו הדבר כמו מכירת חמץ.
ניסן סלומינסקי: סתם נתתי את האסוציאציה.
משה גפני: אם מגיע גוי באמצע פסח והוא הולך לקחת לך את החמץ, אתה לא יכול למנוע בעדו.
משה גפני: הוא לוקח את זה.
משה גפני: מה תעשה כשאתה מוכר את הקרקע שלך באלקנה ונניח אתה מוכר אותה לערבי והערבי בא באמצע שנת השמיטה ולוקח לך את הקרקע?
ניסן סלומינסקי: אני עושה בדיוק מה שאני עושה כשהוא בא לקחת את החמץ.
משה גפני: אם הוא בא לקחת את החמץ, אני נותן לו.
משה גפני: אתה תיתן לו את הקרקע?
ניסן סלומינסקי: הוא הגיע אליך פעם?
משה גפני: יש בהלכה.
משה גפני: אם גוי בא ודורש, הוא לוקח.
משה גפני: זאת לא פיקציה.
משה גפני: אם הוא ייקח את ארץ ישראל, מה תעשה?
ניסן סלומינסקי: ניקח בחזרה.
משה גפני: ליצמן שאל שאלה והוא לא קיבל תשובה.
יעקב ליצמן: אני שאלתי שאלה תמימה.
יעקב ליצמן: יש כאן מלים.
יעקב ליצמן: בסעיף 2, תקצוב חמישה מיליון שקלים, שירותי דת, שנת שמיטה, ריכוז פעילות והיתר מכירה.
יעקב ליצמן: מה זה היתר מכירה?
ניסן סלומינסקי: אני אגיד לך.
ניסן סלומינסקי: היתר מכירה זה מה שאתה מתנגד לו ואנחנו מסכימים לו.
יעקב ליצמן: אני לא יודע למה אני מתנגד.
יעקב ליצמן: אני מתנגד לממשלה, אני מתנגד לראש הממשלה, אבל מה זה היתר מכירה?
יעקב ליצמן: אף אחד בוועדת הכספים לא יודע מה זה היתר מכירה.
אלעזר שטרן: אל תגיד אף אחד.
ניסן סלומינסקי: תשעים אחוזים מחברי הוועדה יודעים מה זה.
משה גפני: בואו נחזור לשפיות.
משה גפני: גם בשנת השמיטה הקודמת היה כסף של החקלאים, גם של הארגונים שעוסקים בנושא של שמיטה.
משה גפני: היה משהו בסביבות 135 מיליון שקלים.
משה גפני: יצחק לוי בשעתו העביר חוק בעניין הזה.
משה גפני: תסביר לי למה מגיע הנושא של היתר מכירה קודם לפני שמגיעים כל הדברים האחרים.
ניסן סלומינסקי: גם אני שואל, אבל יתר הדברים הם דרך משרד החקלאות.
ניסן סלומינסקי: הכספים האחרים אמורים להיות דרך משרד החקלאות.
ניסן סלומינסקי: אנחנו ביקשנו מידידנו נציג הוועדה זבולון קלפה לרכז את הפרויקט יחד עם איציק וקנין ואני מקווה שתוך שבועיים נוכל לקבל גם דיווח.
אלעזר שטרן: מי היה לפני שבע שנים יושב ראש ועדת הכספים?
יעקב ליצמן: או סטס או ברוורמן.
ניסן סלומינסקי: לא חשוב, אבל אתה היית חבר הוועדה.
יעקב ליצמן: לא קיבלתי תשובה אז וגם לא קיבלתי היום.
בועז טופורובסקי: היתר מכירה לא מנוגד לרעיון של שנת שמיטה?
ניסן סלומינסקי: זה מנוגד.
ניסן סלומינסקי: העברות מספר 475 ו-476 נתקבלו.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 478.
<צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצוב יתרת הסיכום התקציבי עם משרד הנגב והגליל.
משה גפני: זה נכון שהרב ליצמן ביקש הסבר והוא לא קיבל.
יצחק כהן: גם אני ביקשתי כל היום ולא קיבלתי.