GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל קליינר: אני רוצה לסגור זאת בעוד מלה אחת, כדי שנוכל להסכים.
מיכאל קליינר: אם יבוא נציג האוצר ואם יתברר שהדחיה ליום ראשון עלולה למנוע עבודות--
ישראל כץ: תסמוך עליהם, שהם רוצים מה שהם רוצים.
מיכאל קליינר: --אזי יש לפנות ליושב-הראש, ויהיה כינוס של הישיבה עוד השבוע.
יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכספים.
יעקב ליצמן: הנושא הראשון על סדר היום הארכת ההוראות לתקופת הביניים – הרפורמה במס.
יעקב ליצמן: מנכ"ל משרד האוצר, בבקשה תסביר לנו במה מדובר, ולכמה זמן היא ההארכה.
אברהם בן בסט: ההארכה היא לארבעה חודשים.
אברהם בן בסט: אנחנו רשמנו בטעות שלושה כי רשמנו תאריך במקום תקופה.
אברהם בן בסט: אנחנו בעצם מבקשים הארכה לארבעה חודשים, קרי, עד הראשון בספטמבר.
יעקב ליצמן: אתה יודע שבתחילת חודש ספטמבר מתחילים לעבוד על נושא התקציב, ואם השנה זה ייעשה לפי התאריכים המדויקים אז צריך להשגיח ששני הנושאים לא ייכנסו אחד בשני.
אברהם בן בסט: בוודאי.
אברהם בן בסט: ראשית, אני רוצה להבהיר מה המטרה של הוראות המעבר, ולמעשה הדבר היחיד שנותר הוא התאריך.
אברהם בן בסט: כאשר אנחנו הצגנו את הרפורמה לציבור, הבהרנו שמרגע הצגתה, והיום זה ברור עוד יותר, עד לרגע יישומה חולף זמן וברור שבזמן הזה אנשים יכולים להשקיע בנכסים כאלו ואחרים, ואז הנכסים הללו יישארו פטורים ממס.
אברהם בן בסט: בהתחשב בחוק הגנת החסכונות רצינו להעביר את הקו המפריד בין מה יהיה חייב לבין מה יהיה פטור, ואני רוצה להבהיר את הסוגייה.
אברהם בן בסט: ראשית, המטרה היא לא למסות את הרווח מפיקדונות קיימים.
אברהם בן בסט: למשל, תוכניות חיסכון וכד'.
אברהם בן בסט: נניח שביום ההצהרה על הרפורמה, חודש מאי בשנה שעברה, הייתה נניח תוכנית חיסכון מסוימת לשבע שנים, הרווחים על התוכנית הזו יהיו פטורים ממס עד שהיא תגיע לפדיון.
אברהם בן בסט: אם יש תוכנית חיסכון לתקופה מסוימת של שנים, אזי בכל מקרה הרווח מהפיקדונות, מתוכניות החיסכון וכו', ימשיך להיות פטור עד מועד הפדיון.
אברהם בן בסט: מה הייתה הכוונה כן למסות?
אברהם בן בסט: פתח אדם לאחר פרסום הרפורמה תוכנית חיסכון חדשה או פיקדון חדש, יש כאן כוונה למסות עליו את הרווח, אבל רק הרווח שיצטבר מיום החלת הרפורמה ולא מיום כניסת הפיקדון.
אברהם בן בסט: נניח לדוגמא, שאדם פתח בחודש יוני בשנה שעברה 1999 תוכנית חיסכון לחמש שנים, אז אם הרפורמה תיכנס לפועל בראשון לינואר 2002, הרווחים מהפיקדון הזה מיום הפתיחה ועד לראשון לינואר 2000 גם פטורים, אלא הם חייבים מיום החלת הרפורמה.
אברהם בן בסט: לסיכום, יש פה בכל מקרה לנכסים שהיו ערב ההודעה על הרפורמה פטור עד למועד פקיעתם, ולנכסים חדשים יש פטור עד למועד התחלת הרפורמה.
אברהם בן בסט: מיום שתתחיל הרפורמה, לנכסים חדשים כן יהיה מס על הרווח.
אברהם בן בסט: חשוב להמחיש לכם איך הדבר הזה נעשה.
אברהם בן בסט: זה לא שיש איזשהו פטור גורף כיום, אלא הפטור הקיים מצוי בתוך התקנות שמגדירות את תנאי תוכנית החיסכון.
אברהם בן בסט: הדבר שאנחנו עשינו הוא ששר האוצר בתקנות שהוא מפרסם באישור ועדת הכספים קבע תאריך למועד הפטור הזה.
אברהם בן בסט: וכאשר פרסמנו את הרפורמה, אמרנו שהפטור הזה הוא עד 31 בדצמבר שנה שעברה, וכשראינו שאנחנו לא נשלים את המלאכה עד סוף דצמבר שנה שעברה, ביקשנו להאריך את זה.
אברהם בן בסט: אגב, אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שאנחנו ביקשנו להאריך את זה עד סוף יוני, אבל הוועדה ובעיקר היושב ראש הקודם,חשבו שראוי להאריך את זה רק עד סוף אפריל, ולכן ההארכה נעשתה עד סוף אפריל.
אברהם בן בסט: היום אנחנו באים ומבקשים מכם להאריך את הפטור הזה לארבעה חודשים נוספים.
אברהם בן בסט: כלומר, עד לראשון לספטמבר 2001.
אברהם בן בסט: יש שר אוצר חדש והכוונה היא שבפרק הזמן הזה הוא יעריך את הפרקים השונים של הרפורמה.
אברהם בן בסט: אנחנו כבר כמובן הצגנו לו את הרפורמה בכללותה.
אברהם בן בסט: אנחנו עכשיו מציגים לו פרק פרק בצורה פרטנית.
אברהם בן בסט: בפרק הזמן תתקבלנה החלטות ויושלם אותו תהליך שצריך להיות מושלם.
אברהם בן בסט: זהו ברמה העקרונית המהות של הוראות המעבר.
אברהם בן בסט: אנחנו כמובן נשמח להשיב להערות פרטניות במידה ותהיינה.
יעקב ליצמן: האם מההארכה הראשונה, מחודש מאי אלפיים, שאותה ביקשתם ועד היום לא קרו אילו שינויים בשוק העולמי שמצריכים חשיבה מחודשת בכל הנושא של הרפורמה?
יעקב ליצמן: למשל, הנאסד"ק.
אברהם בן בסט: ראשית, כדאי לזכור שהוראות המעבר אינן מתייחסות למניות.
אברהם בן בסט: הן מתייחסות לתוכניות חיסכון, לפיקדונות ולאגרות חוב.
אברהם בן בסט: יש גם הוראות מעבר שמתייחסות לקופות הגמל אבל הן אינן מצריכות אישור ועדת הכספים, אלא רק תקנות של שר האוצר.
אברהם בן בסט: אבל ברור שיש קשר בין הדברים.
אברהם בן בסט: להפך, הדגל של הרפורמה היה שיש קשר בין נכסים שונים.
אברהם בן בסט: בוודאי שיש התפתחויות מאוד חשובות שמתרחשות בשווקי הכספים גם בארץ וגם בעולם, והתפתחויות כאלה מתרחשות תמיד.
אברהם בן בסט: בורסות עולות ובורסות יורדות.
אברהם בן בסט: שערי ריבית עולים ושערי ריבית יורדים.
אברהם בן בסט: אנחנו רואים את הנגיד האמריקאי מוריד עוד שערי ריבית.
אברהם בן בסט: שווקי הון משתנים והם דינמיים כל הזמן.
אברהם בן בסט: הם עולים ויורדים.
אברהם בן בסט: הדבר החשוב הוא לייצר לשוקי הכספים וההון את סביבת הפעולה המתאימה על מנת שהם יוכלו לתפקד בצורה יעילה.
אברהם בן בסט: מה שניסתה לעשות הצעת הרפורמה הוא לייצר תנאים יעילים.
אברהם בן בסט: לדוגמא, על מניות שאינן נסחרות בבורסה יש מס של 50%.
אברהם בן בסט: על מניות שנסחרות בבורסה יש בארץ מס של 0%.
אברהם בן בסט: על מניות שנסחרות בנאסד"ק יש מס של 35%.
אברהם בן בסט: אני חושב שכל אחד מאיתנו יתקשה מאוד למצוא איזשהו היגיון במגוון העצום והרחב הזה של שיעורי מס שמבדיל בין נכס אחד למישנהו.
אברהם בן בסט: הרציונל מאחורי הרפורמה היה לקבוע מס בשיעור שהוא הרבה יותר נמוך מהמס הכי גבוה, והרי המס הכי גבוה היה 50%, ואנחנו הצענו רק 25%, אבל לקבוע אותו בשיעור אחיד על כל סוגי הרווחים הריאלים מהנכסים, כך שלא תהיינה הפליות.
אברהם בן בסט: למעשה, מערכת המס היא לא מתערבת בשוק ההון, אלא היא יוצרת תנאים שיהיו הוגנים ושווים בין נכס לנכס, ולא יהיה מצב שנכס אחד מופלה לרעה ואחר מופלה לטובה.
אברהם בן בסט: אני אתן דוגמא שמדברים בה רבות.
אברהם בן בסט: שיעור המס מרווחים ממניות שאינן נסחרות בבורסה הוא 50%.
אברהם בן בסט: זה פוגע בעיקר בתעשיית ההיי-טק, משום שתעשיית ההיי-טק בראשית דרכה פועלת כחברה לא נסחרת.
אברהם בן בסט: מי שמתחיל עסק חדש לא רץ לבורסה להנפיק משום שאפילו לא שמעו עליו והוא לא יצליח אפילו להנפיק.
אברהם בן בסט: בראשית הדרך הוא חברה לא נסחרת ורק בשלב יותר מאוחר הוא ילך לבורסה, כאשר יראו פירות במעשיו והוא יצליח לצבור מוניטין כזה שהוא יוכר בציבור ויצליח להנפיק.
אברהם בן בסט: כאשר הוא לא נסחר בבורסה מטילים על הרווח ממניותיו 50% מס, וכאשר הוא ייסחר בבורסה 0% מס.
אברהם בן בסט: לא זה רצוי ולא זה רצוי, ולכן ההצעה שהבאנו בפניכם בעבר באה להשוות.
אברהם בן בסט: כרגע, אני רוצה להדגיש שאנחנו לא מביאים כמובן את הרפורמה עצמה להצבעה, ולא הצעה כזו או אחרת.
אברהם בן בסט: כל מה שאנחנו מבקשים מכם ,כדי להשאיר את השולחן נקי ליום שבו יוחלט לעשות צעד כזה או אחר, להמשיך את הוראות המעבר לארבעה חודשים נוספים.
אברהם בן בסט: זה לא מטיל מס על הרווח המצטבר מהנכסים הללו, אלא זה יטיל מס על הרווח המצטבר מהנכסים הללו רק מיום שהרפורמה תיכנס לפועל.
אברהם בן בסט: אם בעוד ששה חודשים, אז יתחילו לספור בעוד ששה חודשים.
אברהם בן בסט: ואם זה יהיה בעוד שנה, יתחילו לספור בעוד שנה.
אברהם בן בסט: ביום שהרפורמה, כזו או אחרת, תיכנס לפועל, רק מאותו רגע הרווח על הנכסים הללו יהיה חייב במס.
אברהם בן בסט: בקטע הזה, הבקשה שלנו היא יחסית בקשה מוגבלת מאוד.
אברהם בן בסט: היא לא בקשה לאישור הרפורמה.
אברהם בן בסט: היא רק בקשה להארכה בארבעה חודשים נוספים של הוראות המעבר שהבאנו אותם כבר בחודש במאי שנה שעברה, וזאת על מנת לאפשר לשר להעריך את הרפורמה ולהביא לכם את החלטותיו.
אברהם בירנבאום: אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת שגם אתם התנגדתם ולמעשה חבר הכנסת סילבן שלום הוביל את המאבק הנחרץ של הליכוד ושל הקואליציה נגד הרפורמה המפלה הזו.
אברהם בירנבאום: הוא לא אדם שהיה מהנדס בניין ונהיה שר האוצר.
אברהם בירנבאום: הוא רואה חשבון, כלכלן, משפטן, והוא למד כדרכו לעומקה ולפרטיה את הרפורמה לפני שהוא הביע את התנגדותו.
אברהם בירנבאום: גם ראש הממשלה דהיום הביע את התנגדותו.
אברהם בירנבאום: סיעת ש"ס כולה מנעה את קבלת הרפורמה במליאת הכנסת בקריאה ראשונה וזה ייאמר לזכותה.
יעקב ליצמן: בינתיים, הייתה במדינה רפורמה.
אברהם בירנבאום: אתה צודק, אבל השאלה היא שאלת האמינות והיושר של חברי הכנסת.
אברהם בירנבאום: אני מאמין שיש להם מספיק יושר כדי לא לשנות את עמדתם מהיום למחר רק משום שהם הפכו להיות חברים בקואליציה שעה שהם היו קודם לכן באופוזיציה.
יעקב ליצמן: הממשלה תציג את הרפורמה בפני ועדת הכספים ברגע שהיא תסיים את דיוניה.
יעקב ליצמן: ברגע זה אנחנו דנים בהארכת הוראות המעבר.
יעקב ליצמן: אין כאן דיון בעצם הרפורמה.
אברהם בירנבאום: אני רק רוצה להזכיר לאדוני היושב ראש, שאי אפשר לשגע את הציבור.
אברהם בירנבאום: אי אפשר להאריך כל שלושה חודשים.
אברהם בירנבאום: אנשים אינם יודעים אם יוטל מס כן או לא.
אברהם בירנבאום: הם לא יודעים מה קורה בינתיים.
אברהם בירנבאום: אנשים מושכים את הפיקדונות שלהם בקופות הגמל.
אברהם בירנבאום: הם נזהרים מלהפקיד כספים בתוכניות החיסכון.
אברהם בירנבאום: אי אפשר כך לשגע את ציבור החוסכים.
אברהם בירנבאום: אין רפורמה.
אברהם בירנבאום: היה רוב בכנסת שהתנגד לרפורמה.
אברהם בירנבאום: לא יעלה על הדעת ששר האוצר יקבל את הרפורמה הזו שהוא כל כך התנגד לה, שהוא כל כך נאבק נגדה.
אברהם בירנבאום: ראש הממשלה התבטא בצורה כל כך חריפה נגדה.
אברהם בירנבאום: יחליט שר האוצר מה שיחליט, יקיים דיונים גם במשך שנה שלימה ואל נא תאריכו כל שלושה חודשים, כל חצי שנה, רפורמת גזל ואפליה זו.
יעקב ליצמן: הדברים שלך נוגעים לעצם הרפורמה, אבל זה לא קשור להארכת הוראות המעבר עליה אנחנו מדברים היום.
אברהם בירנבאום: אני רוצה להביע את ההתנגדות שלי לאישור תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל) (הוראות שעה) לעניין הגבלת סכומי ההפקדות בקופות גמל לתגמולים, תיקון מס' 2001, התשס"א.
אברהם בירנבאום: אני מתנגד להאריך את התקנות המפלות האלה.
יעקב ליצמן: אנחנו בכלל לא צריכים לאשר את זה.
יעקב ליצמן: הקטע הזה הוא רק לידיעה.
אנה שניידר: נושא קופות הגמל אינו טעון אישור של ועדת הכספים והוא מובא כאן רק לידיעה.
אברהם בירנבאום: זו רפורמת גזל משום שאם רוצים למסות את קופות הגמל שלנו שעה שלא ממסים את קרנות הפנסיה של השכירים, למרות שאנחנו משלמים מס, אנחנו פטורים ממס בשיעור של שליש מאשר השכירים.
אברהם בירנבאום: למרות שלנו לא מוכרים אגרות חוב מיועדות והתשואה הממוצעת של קופות הגמל בעשור האחרון הייתה אחוז וחצי בלבד, אני חושב שוועדת הכספים להודיע שהיא מתנגדת לעניין כזה, ושהיא לא מאריכה.
יעקב ליצמן: אני לא בטוח שזה גזל, מכל מקום תודה רבה לך.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, חבריי היקרים.
יוסף יצחק פריצקי: בדיון שעבר שהתקיים בתל-אביב הניסוח היה ניסוח דומה ולמרות שתמכתי ברפורמה, התנגדתי ואני מתנגד להארכות.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שהדבר הזה הוא לא תקין מבחינה קונסטיטוציונלית.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא תקין מבחינת יחסי ממשל וכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: אחת משתיים, או שיש לנו רפורמה, או שאין לנו רפורמה.
יוסף יצחק פריצקי: עכשיו אין לנו רפורמה ולא משנה עכשיו למה.
יוסף יצחק פריצקי: שר האוצר דאז בייגה שוחט משך את עניין הרפורמה במליאה הכנסת משום שסיעת ש"ס ביקשה לראות בהצבעה הזו כהצבעת אי אמון.
יוסף יצחק פריצקי: כל זה עכשיו לא רלוונטי.
יוסף יצחק פריצקי: אין רפורמה, ולא רק שאין, אין גם מועד מתי יובא לקריאה ראשונה הדיון הזה על הרפורמה בכלל.
יוסף יצחק פריצקי: מה אנחנו אומרים?
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו אומרים למשק אתה תהיה במצב של PAUSE עד שיבוא מישהו ויתחיל להפעיל את הכפתור.
יוסף יצחק פריצקי: אבל גם ה – PAUSE אחרי חמש דקות מפסיק.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא עומד עד קץ כל הדורות במצב הזה.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא רואים באופק שום דבר.
יוסף יצחק פריצקי: לו הייתי שומע כאן הצעה ממנכ"ל שר האוצר שאומרת:
יוסף יצחק פריצקי: דעו לכם רבותיי שעם פתיחת המושב של הכנסת אנחנו מתכוונים להביא לקריאה ראשונה את חוק הרפורמה כפי שהיא תוקנה, ניחא.
יוסף יצחק פריצקי: אבל גם זה אין ואני לא בטוח שאתם מתכוננים לעשות את זה.
יעקב ליצמן: אנחנו יכולים לומר שזו ההארכה האחרונה.
יוסף יצחק פריצקי: אתה יכול להגיד שזו הארכה אחרונה והיא תהייה האחרונה עד שתבוא ההארכה הבאה.
יוסף יצחק פריצקי: השאלה כיצד מתנהל משק במצב כזה היא לא שאלה של מפלגה, אלא שאלה של ועדת כספים אל מול ממשלה.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שלא צריך לאשר את התקנות האלו.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע לקרוא את פרוטוקול הדיון הקודם.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא בטוח שנשבעו שם בנקיטת חפץ, אבל הבטיחו שזה יהיה ויביאו רפורמה.
יוסף יצחק פריצקי: לא הביאו רפורמה, אין רפורמה ואני לא יודע אם תהיה כן או לא.
יוסף יצחק פריצקי: כשתהיה רפורמה נטפל בעניין הזה, אבל היום אפילו אין את זה על שולחן.
יוסף יצחק פריצקי: איזו הארכות אני בדיוק מאשר כאן?
יוסף יצחק פריצקי: הארכות של משהו שהוא בחלל האוויר ושאני לא יודע מתי הוא יגיע?
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע לא לאשר את זה.
יעקב ליצמן: חבר הכנסת כבל, בבקשה.
איתן כבל: אני רוצה לומר לכם כי הזמני הוא הכי קבוע, וזאת אני רוצה לומר לכם מהניסיון שיש לי בשירות הציבורי ולפני כן בהיותי סטודנט.
איתן כבל: אני יודע כי האמירה הזו היא נדושה, אבל היא נדושה מכיוון שהיא נכונה.
איתן כבל: אני זוכר את עניין הול"ל.
איתן כבל: הול"ל היה הדבר הזמני הכי ארוך שאני מכיר ובשמו נעשו טעויות הכי גדולות.
יעקב ליצמן: נעשו גם דברים טובים.
איתן כבל: נעשו גם דברים טובים.
איתן כבל: אני הייתי מציג דברים בפני הוועדה מעת לעת, ועשיתי זאת כשליח בלב כבד.
איתן כבל: נחיה ונראה מה תהיינה התוצאות.
איתן כבל: אני לא חושב שמערכת צריכה לעבוד כך, בטח לא מערכת מסודרת.
איתן כבל: אני מסכים כאן עם כל מילה שאמר חבר הכנסת פריצקי.
איתן כבל: המשק במדינת ישראל עובד על קומבינה ועל אולי ונראה.
איתן כבל: ייתכן ויבוא מנכ"ל משר אוצר חדש שיהיה לו תפיסות ומחשבות אחרות, ואז הכל ישתנה.
איתן כבל: אנה אנחנו באים?
איתן כבל: אי אפשר לנהל משק במצב כזה.
איתן כבל: אין לי ספק שבעוד כמה חודשים אנחנו כאן בוועדה נתבקש לאשר ארכה נוספת, ואז יתחילו הדיונים על התקציב שהוא הנושא המרכזי שאנחנו אמורים כאן בוועדה לדון בו, ושוב הנושא הזה יידחה לקרן זווית.
אמנון כהן: יש משהו בדבריו של חבר הכנסת פריצקי, אבל אנחנו מדברים על תקופת זמן בה קרו כמה דברים.
אמנון כהן: הממשלה התחלפה, יש לנו שר אוצר חדש ותפיסת העולם השתנתה.
אמנון כהן: שר האוצר הנוכחי התנגד לכמה עניינים בתוכנית הרפורמה ולכן הוא מבקש את ההארכה הזו, על מנת ללמוד את הנושא לעומקו ולהביא שינויים.
אמנון כהן: אי אפשר לעשות את הדברים האלה באופן מיידי.
אמנון כהן: אדוני המנכ"ל, אני רוצה לדעת מה תהיינה ההשלכות של הפסקת התהליך הזה כרגע אם לא נאשר היום את ההארכה.
סמדר אלחנני: אני חוזרת על דבריי מהדיון הקודם כשדיברנו על ההארכה.
סמדר אלחנני: אני לא מדברת על הרפורמה במס ואין לזה קשר לרפורמה.
סמדר אלחנני: אבל, נוצר מצב של אי בהירות ואי יציבות במשק וחששות.
סמדר אלחנני: הארכת הוראת השעה לתקופות קצרות שכאלה יוצרת אי בהירות.
סמדר אלחנני: חיובי מס הם בדרך כלל שנתיים.
סמדר אלחנני: נניח שלפי בקשת האוצר, הממשלה יחד עם הכנסת וועדת הכספים יגמרו להכין את כל הרפורמה בארבעת החודשים הקרובים וזה ייכנס לתוקף.
סמדר אלחנני: אלה שפתחו תוכניות חיסכון יהיו פטורים ממס על הרווח הפיננסי שיווצר להם בתקופה מאחד בספטמבר עד עוד שלושה חודשים, עד תום שנת המס.
סמדר אלחנני: זה שום דבר, אבל זה יוצר שקט במערכת.
סמדר אלחנני: זה לא מונע את הרפורמה שתיכנס לתוקפה כשהיא תהייה מוכנה על ידי האוצר.
סמדר אלחנני: אנשים מטלפנים אליי ושואלים אם באחד בספטמבר כן תהיה רפורמה.
סמדר אלחנני: הם לא מבינים מה קורה.
מאיר פרוש: ההערה שלך היא יכולה להיות נכונה גם במידה ואנחנו לא מאשרים את זה?
סמדר אלחנני: אבל אז תהיה בעיה אם כן תעבור הרפורמה ואז כל הרווחים יהיו חייבים מייד במס.
סמדר אלחנני: אני כרגע לא רוצה להתייחס לרפורמה במס.
ימימה מזוז: אי אפשר שלא להתייחס לרפורמה במס.
ימימה מזוז: הוראות המעבר הן הוראות מעבר לקראת הרפורמה במס.
ימימה מזוז: המטרה שלהן היא להשוות את הנכסים האלה לכל הנכסים הפיננסיים האחרים שאם יוחל עליהם מס אז זה יוחל ממועד החלת הרפורמה ולהבא על הרווחים שנצברים.
ימימה מזוז: המטרה היא לסמן את הנכסים האלה ככאלה שגם הם יהיו חייבים במס על הרווחים שייצברו מכאן ולהבא.
ימימה מזוז: ביטול הוראות המעבר, ייצור את אי היציבות, כי ייוצר מצב שבו צפויה רפורמה, אבל יש נכסים שייהנו מפטור לנצח, ולכן צריך להעביר כספים מכל דבר שיחויב במס בעתיד, כמו למשל, פיקדונות שקליים, לתוכניות חיסכון, כדי שהם ייהנו מהפטור לעשר שנים או מה שזה ייתן.
ימימה מזוז: זה הדבר שיביא את אי היציבות.
איתן כבל: הרפורמה הראשונה לא אושרה.
איתן כבל: ייתכן שגם הרפורמה הבאה לא תאושר מסיבות כאלו ואחרות.
איתן כבל: השוק אמור לפעול כאילו אין רפורמה.
איתן כבל: הוראות המעבר הן בהנחה שהרפורמה תהייה, אבל אני לא יודע אם הרפורמה בכלל תצא לפועל.
איתן כבל: הדבר הנכון וההגיוני הוא שברגע שמניחים על שולחן הכנסת את ההצעה המחודשת והמתוקנת לרפורמה, צריך להגדיר את פרקי הזמן.
אנה שניידר: אבל אז אתה יוצר שני סוגים של נכסים, כאלה שיהיו פטורים לעולם ועד, ונכסים אחרים שיהיו חייבים.
אנה שניידר: היום יוצא שכולם פטורים מפני שעדיין אין רפורמה.
אנה שניידר: באים ואומרים, בהנחה שתהיה רפורמה נכס מסוים שכבר היום יודעים מהו יחויב במס.
אנה שניידר: אנשים יודעים שזה המצב.
אברהם בן בסט: כיום יש פטור שניתן על ידי שר האוצר עד תאריך מסוים.
אברהם בן בסט: אנחנו רוצים להאריך את הפטור.
איתן כבל: איך אפשר לומר שאתה רוצה לעשות הבחנה בין נכסים בשעה שאין לך בכלל חוק.
איתן כבל: זה הכל בהנחה שיהיה חוק.
איתן כבל: מה יהיה עם כל אותם נכסים אם לא יהיה חוק?
ימימה מזוז: הצורך בהוראות המעבר נולד מזה שיש הבחנה בין נכסים מסוימים שחוק ההגנה על השקעות הציבור מגן עליהם, ונכסים אחרים.
ימימה מזוז: ההגנה היא לא כל כך חזקה, ואנחנו חושבים שאפשר לבטל אותה בחקיקה ראשית, אבל חשבנו שצריך לשדר מסר לציבור שאין יותר את ההבחנה הזו בין הנכסים.
ימימה מזוז: ההבחנה הזו מתבטלת החל מתאריך מסוים, מהרגע שהרפורמה יצאה לאוויר.
ימימה מזוז: אנחנו מציעים שלא יהיה סימון של נכסים שפטורים ממס גם לעתיד, אלא מכאן ולהבא כל הנכסים שווים.
ימימה מזוז: כל הנכסים החדשים שנוצרו מהשמיני במאי ואילך יחויבו במס.
ימימה מזוז: כולם יחויבו במס מהמועד שיהיה חיוב במס, אם יהיה.
ימימה מזוז: אבל בינתיים אנחנו נותנים פטור כמו כל הנכסים האחרים.
ימימה מזוז: המטרה היא דווקא להגן על שוק ההון, שלא תהיה תנועה של כספים בגלל שיחשבו שיש או אין רפורמה.
ימימה מזוז: מי שיחשוב שאין רפורמה אולי לא יעשה את הפעולות האלה, ומי שיחשוב שתהיה רפורמה יזיז כספים מנכסים חייבים לנכסים פטורים.
ימימה מזוז: להפך, זה יותר מייצב.
אנה שניידר: ימימה, אם היום הוועדה לא מאשרת, האם יווצר מצב שנכסים מסוימים פתאום יהיו חייבים במס לגבי הפטור?
אנה שניידר: תסבירי את העניין הזה.
ימימה מזוז: ברמה הפורמלית, הצווים מנוסחים כך שיש חיוב במס על כל הנכסים האלה ויש פטור זמני שאמור להסתיים ב- 30 לאפריל, ולכן למעשה, אנחנו מאריכים את הפטור.
ימימה מזוז: אנחנו התחייבנו בפני הוועדה מיום שהבאנו את זה, שכל זמן שהרפורמה לא תיושם הפטור יוארך.
ימימה מזוז: אם הרפורמה תובא לכנסת ותהיה החלטה מהותית שלא מאשרים אותה, או לא מאשרים אותה לגבי נכסים מסוימים, ברור שזה יתבטל יחד איתם.
ימימה מזוז: אבל, כל זמן שהרפורמה לא הובאה לדיון ולא היו החלטות מהותיות שאומרות שעל זה יחול מס ועל זה לא יחול, בינתיים אנחנו מאריכים את הפטור באופן גורף עד לשלב שזה יהיה.
אברהם בן בסט: אחת ההערות שהועלתה פה התייחסה לתדירות הגבוהה שאנחנו פונים אליכם להאריך את הדברים.
אברהם בן בסט: אני רוצה שתהיו הוגנים איתי לפחות.
אברהם בן בסט: כשאני באתי אליכם בדצמבר שנה שעברה, אני לא רציתי לקבוע את חודש אפריל.
אברהם בן בסט: אני הבהרתי לכם וגם שר האוצר הבהיר לכם שאנחנו מבקשים הארכה עד יוני, ולמה עד חודש יוני?
אברהם בן בסט: כאשר אנחנו באנו אז, זה היה ערב בחירות.
אברהם בן בסט: אף פעם אי אפשר לדעת מה תהיינה תוצאות הבחירות ומה יקרה לאחריהן.
אברהם בן בסט: היה ברור שבמצב כזה ללכת עד אפריל זה מוקדם מידיי.
אברהם בן בסט: אנחנו ביקשנו בכל לשון של בקשה שתתנו לנו יותר מזה, ועיקר בגלל עמדת היושב ראש סוכם בסופו של דבר על שלושים לאפריל.
אברהם בן בסט: אבל צפינו את זה שנצטרך לבוא שוב, מפני שפרק הזמן הזה הוא באמת קצר מידיי לנוכח הנסיבות שהיו צפויות, והן היו צפויות.
אברהם בן בסט: אין מה לעשות, זה היה ידוע.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני המנכ"ל, אם תאמר לי, ואפילו עד סוף השנה, שזוהי הפעם האחרונה שתוגש בקשה, ולאחר מכן או שיעבור החוק או שלא יעבור החוק - - -
אברהם בן בסט: אבל זה תלוי בכם.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה תלוי בנו?
יוסף יצחק פריצקי: אתה הממשלה ואתה לא מביא את החוק.
אברהם בן בסט: אני לא הממשלה, אני מנכ"ל האוצר.
יוסף יצחק פריצקי: אתה מייצג כאן את הממשלה.
יוסף יצחק פריצקי: אתם לא הבאתם את החוק אפילו להצבעה לקריאה ראשונה.
יוסף יצחק פריצקי: תביאו אותו.
אברהם בן בסט: כמו שאמרתי, צפינו את המצב הזה, ולכן אנחנו מלכתחילה רצינו זמן ארוך יותר.
אברהם בן בסט: השר שמבקש עכשיו את ההארכה גם מונה את אותו ארגומנט שאמרנו אז.
אברהם בן בסט: אני מבטיח לכם שלא בגלל שסיפרתי לו מה אמרנו אז.
אברהם בן בסט: הוא רוצה את הזמן כדי להעריך את פרטי הרפורמה וכך הוא גם פירסם הודעה.
אברהם בן בסט: אני חושב שצריך את הזמן הזה כדי שהוא יוכל להעריך את פרטי הרפורמה לכל פרקיה ונביא מה שנביא.
ישראל כץ: האם לנוכח ההערות אתם יכולים להציע היום הארכה עד סוף השנה?
אברהם בן בסט: שר האוצר ביקש ארבעה חודשים ואני לא רוצה לסטות מההנחיות.
אברהם בן בסט: אם לא תהיה רפורמה, הפטור לא מעלה ולא מוריד.
מאיר פרוש: אישור התקנות שאתם מבקשים עכשיו אומר שייתכן מאוד שאנחנו כן הולכים לרפורמה.
אברהם בן בסט: אחרת לא היה מבקש הארכה.
אברהם בן בסט: מה שאנחנו מבקשים מכם הוא לא יוצא דופן לנוכח הנסיבות.
אברהם בן בסט: צפינו את הנסיבות הללו והנה הן מתרחשות.
אברהם בן בסט: אני חושב שיהיה פה יותר שקט לשוק.
אברהם בן בסט: תנו את פרק הזמן הזה כדי שנוכל להשלים את הדברים שזקוקים להשלמה.
יעקב ליצמן: בלשון המעטה, אנחנו מאושרים מהזמניות שבעניין.
יעקב ליצמן: הזמניות הזו מפריעה לנו מאוד.
יעקב ליצמן: מה עוד, שרוב חברי הוועדה התנגדו לרפורמה ולא היה לה רוב.
יעקב ליצמן: יש שר אוצר חדש והממשלה מבקשת הארכה לארבעה חודשים נוספים.
יעקב ליצמן: אני חושב שיש פחות או יותר הסכמה בין רוב חברי הוועדה על הארכה של ארבעה חודשים, אבל לא מעבר לארבעה חודשים.
יעקב ליצמן: שר האוצר צריך לדעת שזו הארכה ה אחרונה, ואם במשך התקופה הזו הוא רוצה להביא הצעה של רפורמה חדשה, אנחנו נשמח מאוד נדון בה.
יעקב ליצמן: מכל מקום, הוא צריך לדעת שהארכה הזו לארבעה חודשים היא הארכה האחרונה.
יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה
יעקב ליצמן: נגד - 1
יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2001
ישראל כץ: הסעיף הבא הוא העברה תקציבית מהרזרבה הכללית לשנת 2001 – פנייה לוועדה מס' 5.
ישראל כץ: " שר האוצר מבקש את אישורה של ועדת הכספים של הכנסת להעברת סכום של 6,000 אלפי שקלים חדשים מסעיף 47 – רזרבה כללית, לסעיף 20, משרד החינוך, בהתאם לסעיף 12 לחוק יסודות התקציב התשמ"ה...
ישראל כץ: פנייה זו נועדה להעביר סכום של 6,000 אלפי שקלים חדשים מהרזרבה הכללית למשרד החינוך, בגין סיוע במסגרת הסכם ההבראה של מעיין החינוך התורני, לצורך השתתפות בכיסוי החוב הצבור המוכר של הרשת".
ישראל כץ: אני רוצה לברך את רונית תירוש, מנכ"לית משרד החינוך.
ישראל כץ: זוהי הופעה שלה ראשונה בוועדה ואני מאחל לה הצלחה רבה בתחום החשוב הזה.
משה גפני: קודם כל, אני רוצה להצטרף לברכות למנכ"לית החדשה.
משה גפני: משרד החינוך הוא אחד המשרדים החשובים ביותר במדינה.
משה גפני: הצלחתה, היא הצלחה של כולנו.
משה גפני: כולנו תפילה שבאמת תצליחי.
4400: תודה רבה לכם.
משה גפני: אדוני יושב ראש הוועדה, אני רוצה להזכיר לך את הדיונים שהתקיימו כאן ערב התקציב, כאשר היה כמעט קונצנזוס לגבי העניין הזה שאת כל הנושאים התקציביים שכולם מסכימים מבחינה מקצועית שהם צריכים להיות בתקציב, היו אמורים להיות בבסיס התקציב.
משה גפני: עקב ההתפתחויות הפוליטיות, מערכת בחירות והתחלפה ממשלה, אנחנו הסכמנו בדיעבד למציאות המבזה הזו ששר האוצר במליאת הכנסת מקריא את התקציבים הפוליטיים או הקואליציוניים, או איך שקוראים לזה.
משה גפני: כל מיני שמות מבוזים שאין לכך שום קשר לגופו של תקציב.
משה גפני: לא היה שם מושג בכלל של הוספה להסעות של החינוך הממלכתי או הממלכתי דתי כך וכך כסף.
משה גפני: אבל כן היה להוסיף כך וכך לחינוך העצמאי להסעות.
משה גפני: דבר ברור, אלמנטרי, חד משמעי, על פי כל הקריטריונים.
משה גפני: אבל אנחנו הסכמנו מתוך אחריות.
משה גפני: אדוני היושב ראש, כזכור לך אני התנגדתי לחוק של חבר הכנסת לנגנטל במליאה הכנסת להארכת המועד של התקציב, משום שחשבתי, וכמוני חשבו גם חבריי בסיעת יהדות התורה, שאסור בשום פנים ואופן שהמדינה תתנהל בלי תקציב.
משה גפני: זהו דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת, ולכן אישרנו את התקציב עם המצב הזה שבו שר האוצר עולה על הדוכן במליאת הכנסת ומכריז את מה שהוא מכריז.
משה גפני: אדוני יושב ראש הוועדה, אני ציפיתי שהדבר הראשון שיובא לוועדת הכספים הוא העברות התקציביות של כל הדברים הללו שהם חלק אלמנטרי בניהול מערכת חינוכית.
משה גפני: הרי מה שר האוצר הכריז שם?
משה גפני: הוא הכריז על כך וכך כסף לנושא של פעולות החינוך העצמאי שזה חלק מהמערכת.
משה גפני: כך וכך כסף להסעות שזה חלק מהמערכת.
משה גפני: זאת אומרת, היום אנחנו במצב שבו המערכת החינוכית איננה יכולה לפעול בגלל שאנחנו היינו אידיוטים.
משה גפני: היינו צריכים להגיד שהמדינה תלך לעזאזל, העיקר שיהיה החינוך העצמאי, אבל אנחנו אמרנו את ההפך.
משה גפני: אנחנו אמרנו שמבחינתנו המדינה היא יותר חשובה ואחרי זה נראה.
משה גפני: הרי אנחנו מדברים על אנשים נורמלים.
משה גפני: אני כמובן תומך במה שמביאים עכשיו.
משה גפני: זה בסדר גמור, אבל לא עלה על דעתו של איש שכבר לפני שבועיים היה צריך להביא את ההעברות האלה.
ישראל כץ: על אלו סכומים מדובר?
משה גפני: היה מדובר על ששה-שבעה מיליון שקל להסעות.
משה גפני: היה מדובר על 25.5 מיליון שקל לפעולות.
משה גפני: היה מדובר על סדרה של דברים ולא רק במשרד החינוך.
משה גפני: אנחנו לא נמצאים בחודש ינואר.
משה גפני: אנחנו כבר נמצאים בתחילת חודש מאי.
משה גפני: המשמעות של העניין הוא שהמערכות קורסות.
משה גפני: אני לא מאשים את משרד החינוך, אני כבר מאשים את משרד האוצר.
משה גפני: כל עוד שמדובר על זה שלא הובאו ההעברות בכלל אז בסדר, מה אפשר לעשות?
משה גפני: לוקח זמן עד שהשרים נכנסים למשרדים וכן המנכ"לים, בסדר.
משה גפני: אבל מתחילים להביא העברות, ובכלל לא עולה על דעתו של איש שהמערכות קורסות.
ישראל כץ: חבר הכנסת פרוש, בבקשה.
מאיר פרוש: ראשית, אני רוצה להצטרף לברכות למנכ"לית משרד החינוך.
מאיר פרוש: בנוסף לדבריו של הרב גפני, אני רוצה להמחיש מה קורה.
מאיר פרוש: ודאי שהאוצר הוא זה שצריך להביא את זה לפה ולא משרד החינוך, אבל משרד החינוך הוא זה שאחראי לחינוך בארץ בכלל, וחשוב לו החינוך הממלכתי, החינוך הממלכתי הדתי והחינוך העצמאי ומעיין החינוך התורני.
מאיר פרוש: הם צריכים לדאוג לכך שכל הכסף שצריך להיות במהלך השנה יהיה אצלם, והם צריכים לדעת איך לכלכל את צעדיהם במהלך השנה.
מאיר פרוש: אני רוצה להסביר מה זה אומר שלמשרד אין את מלוא הכסף?
מאיר פרוש: חלק מהכספים האלה הולך גם לוועדת תמיכות.
מאיר פרוש: ועדת תמיכות לא יכולה לחלק כסף כל עוד היא לא יודעת כסף יש לה.
מאיר פרוש: העובדה ששר האוצר הודיע מעל בימת הכנסת שהוא נותן תוספת של עוד 15 מיליון שקל, זה לא רלוונטי באותו משרד, למשל משרד החינוך.