GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איוור קרשנר: יכול להיות שהפניה החדשה מתקנת את הפניה הישנה.
יגאל גדרון: זה מה שידוע לי, שהיא אכן מתקנת.
נסים דהן: אני מצטער מאוד, אני אומר, שאת הבקשה הנוכחית יש לבטל ולהביא בקשה חדשה.
נסים דהן: אני מבקש לתת הוראה למשרד האוצר, לבטל את הבקשה במחשבים מכיוון שהיא לא בוצעה כחוק.
נסים דהן: חוק התקציב מאפשר לחשב המשרד לפעול בסעיפי התקציב על פי הכללים והקריטריונים הקיימים במשרד.
נסים דהן: תקציב מסוים נגמר, בא המשרד ומבקש להוריד 2 מיליון שקלים, אבל אין כסף, איך הוא מוריד מבלי לשאול את החשב, הוא מכניס את התקציב לגירעון?
נסים דהן: זאת אומרת, שהוא עובר עבירה על החוק מכיוון שאסור להכניס סעיף תקציב לגירעון ללא הסכמה של שר האוצר וועדת הכספים.
יגאל גדרון: אני מבין שתגיע לוועדה פניה מתקנת על סמך הפניה שעברה, כמו כן תהיה פניה נוספת.
נסים דהן: לא, אני מבקש שתביאו לוועדה פניה חדשה.
סמדר אלחנני: אפשר היה לעשות זאת בשני מהלכים, יש עודף בתקציב מסוים, מעבירים לסעיף הרזרבה, צריך בעצם רק להודיע לוועדה.
סמדר אלחנני: כאן איחדו את שני הדברים ודברי ההסבר הם שקובעים, אומרים: שינויים פנימיים במשרד הבריאות.
סמדר אלחנני: אבל יש כאן העברה מתקציב פיתוח לתקציב רגיל, זה דבר שלא ייעשה, תקציב פיתוח הוא תקציב פיתוח ותקציב רגיל הוא תקציב רגיל.
סמדר אלחנני: אי אפשר לערבב בין שני הדברים.
סמדר אלחנני: הפנייה השניה במקביל הייתה העברה מתקציב רגיל לתקציב פיתוח, אם מדובר בשינויים פנימיים, תישארו במסגרת התקציב הרגיל.
יעקב ליצמן: החלטת הוועדה, שמשרד האוצר יביא פנייה חדשה, זה גם על דעת משרד האוצר וגם על דעת משרד הבריאות, הפנייה תתקן את הפניה הקודמת.
נסים דהן: אני מבקש לבטל את הפניה הקודמת ולמוחקה מהמחשבים.
יעקב ליצמן: זה לא עניין שלי.
נסים דהן: אני רוצה להודיע חד משמעית לוועדה הזאת, שאם משרד האוצר לא יתקן את הבקשה, אני את הרופאים מפטר למרות שבמחשבים מופיע הכסף, בשבילי זה לא כסף, כסף שלא על דעתי הוא לא כסף, אני את הרופאים אפטר, אני מבקש להבהיר זאת כדי שלא תהיה אי הבנה.
יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לפנייה מס' 15, פרוייקט מיזוג משרד האוצר.
דניאל מור: אנחנו מבקשים מהוועדה העברת סכום של 3,000 אלפי שקלים מהרזרבה הכללית לתקציב משרד האוצר לצורך המשך מימון שלב ב' בפרוייקט מיזוג משרד האוצר.
יעקב ליצמן: אני מציע שנדחה את ההצבעה למועד אחר.
יעקב ליצמן: נעבור לפניה מס' 16 של משרד החקלאות.
גלית אסף-שנהר: ישנו כאן תקצוב של שני נושאים בתקציב התמיכות של משרד החקלאות, האחד, סיוע לענפי הייצוא החקלאי בעקבות ירידת שער מטבע האירו.
גלית אסף-שנהר: השני, סיוע למגדלי הכותנה בגלל ירידת המחיר הבינלאומי של הכותנה.
רחמים מלול: באיזה סכום מדובר?
גלית אסף-שנהר: יחד מדובר ב-40 מיליון שקל.
גלית אסף-שנהר: זה מתוך התמיכות של משרד החקלאות.
יעקב ליצמן: אני מעמיד להצבעה פניה מס' 16, מי בעד ירים את ידו.
יעקב ליצמן: בעד – 2 נגד – 1 נמנעים – אין פניה מס' 16 אושרה.
יעקב ליצמן: פניה מס' 16 עברה, אבל מכיוון שיש רביזיה של חברי הכנסת משה גפני ואמנון כהן, הפניה מעוכבת.
מיכאל קליינר: 1.
מיכאל קליינר: תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות), התשס"א2001-
מיכל דויטש: לפיכך מבוקש לתקן את תקנה 2(ג) לעניין עדכון ואיגום סכומים בהתאמה לתיקון שבוצע במאי 2000.
מיכאל קליינר: אושר.
מיכל דויטש: 2.
מיכל דויטש: תיקונים בתקנון הבורסה
יאיר אוגלר: סעיף א', הסמכת מנכ"ל הבורסה לאשר רישום למסחר של ניירות ערך.
יאיר אוגלר: מדובר כאן בנוהל מקוצר שכבר קיים, או אם תרצו מסלול ירוק, להנפקות מסוגים שונים כמו הקצאות פרטיות וכיוצא בזה, שהיום נדרש זמן להעביר את זה לוועד הפועל כשאלה דברים מאוד סטנדרטיים כאשר זה גורם לעיכובים וגם מעמיס על יחידת ההנפקות.
יאיר אוגלר: ההנעה שאושרה על-ידי דירקטוריון הבורסה ועל-ידי רשות ניירות ערך היא להסמיך את סגל הבורסה לאשר רישום למסחר וכמובן בכל מקרה שיש בו ספק או כשלא רוצים לאשר, זה יובא לדיון בוועד הפועל של הבורסה.
קריאה: סעיף ב' נוגע במכירות בחסר, נושא שהוא מאוד חשוב בכל בורסה מודרנית.
קריאה: בארץ היו די הרבה מגבלות להפעלת כללי ההשאלה וכל מה שקשור בכך.
קריאה: לכן מונתה ועדה שישבו בה נציגי האוצר, רשות ניירות ערך, בנק ישראל והבורסה והיא עשתה עבודה מאוד יפה והציעה כללים לשינויים והתאמות בכללים.
קריאה: הכוונה היא באמת לקבל את השינויים האלה.
קריאה: דרור שליט שהוא סמנכ"ל בכיר ואחראי על המסחר יכול להיכנס ליותר פרטים.
דרור שליט: אם לקופת גמל יש מאה אלף מניות "טבע", והיא מניחה שאלף מניות "טבע" תמיד יהיו לה בנכסים שלה.
דרור שליט: היא אומרת לחבר הבורסה שאם מישהו רוצה לשאול מניות "טבע", תמיד אתה יכול לשאול מתוך אלף מניות "טבע" האלה.
דרור שליט: כך כאשר בא מישהו לשאול את המניות, יש כבר משאיל ולא צריך להחתים אותו על טופס ספציפי על זה, כך שגם השואל נהנה, גם המשאיל נהנה, ומה שיותר חשוב הוא שכל שוק ההון נהנה כי השאלות משכללות את שוק ההון.
דרור שליט: הנושא השני הוא נושא שמאפשר או מקל על מכירת שורט במשך היום.
דרור שליט: זאת אומרת, אדם רואה שהמחיר הוא לא בדיוק המחיר הנכון, הוא מוכר שורט במהלך היום אבל בהמשך היום קונה את ניירות הערך ומכסה את החוסר שנוצר.
דרור שליט: הנושא השלישי קשור לנושא מאוד חשוב והוא שיפור הנזילות בשוק האג"ח והמכ"ם כאשר גם השוק הזה לצערנו לא כל כך נזיל.
דרור שליט: אחד השיפורים שמוצעים פה הוא לאפשר מכירה בשורט כנגד מכ"ם עתידי.
דרור שליט: זאת אומרת, ישנו נייר ערך חשוב שמחזיק בנק ישראל והוא מכ"ם שמקבלים אותו למשל בעוד חודשיים, כך שמי שקנה את הזכות הזאת יוכל למכור מכ"ם בשוק ולהתכסות במכ"ם הזה כשהוא מקבל אותו.
דרור שליט: נושא רביעי נוגע לנושא של מסחר בין ישראל וחו"ל, כל הנושא של הרישום הדואלי, כאשר כאן מדובר בהקלות טכניות שמאפשרות למכור בארץ למי שיש לו סחורה בחו"ל.
יאיר אוגלר: אנחנו עבדנו על זה במשך הזמן ונקבעו כללים והם שופרו.
יאיר אוגלר: היום יש מערכת כללים שעובדת יפה מאוד.
יאיר אוגלר: ברגע שיש טעות, מיד מודיעים כדי שמישהו לא ינסה לנצל את זה ואחר-כך עלול להינזק בעצמו.
חגית נאמן: הפרוצדורה לפי החוק היא שצריך אישור ניירות ערך, הרשות צריכה לשלוח את זה לוועדה ולוועדה יש אפשרות תוך שלושים יום לבקש דיון.
חגית נאמן: אם אף אחד מחברי הוועדה לא מבקש דיון, זה נכנס לתוקף.
דרור שליט: כלומר, בהנחיות האלה ניסינו על-סמך הניסיון שנצבר להגדיר את הטעויות או יותר נכון להגדיר את הטעויות האחרות וקבענו גם, כמו שאמר פרופסור אוגלר, מנגנון שבו אנחנו מודיעים ישר על הטעות כדי שכולם ידעו שהייתה טעות בשוק וכי כאשר קניתי נייר ערך נדמה לי שהרווחתי, אבל לפחות אני לא אממש אותו כדי שאני לא אפסיד בסופו של דבר.
דרור שליט: למקרים חריגים שלא הצלחנו להגדיר אותם, כי מספר הווריאציות הוא אין סופי, הושאר שיקול הדעת.
מיכאל קליינר: אם אין הערות, גם הסעיף הזה מאושר.
שמואל האוזר: חברה רשומה, כדי שהיא תימחק מהבורסה, היא לא עומדת בכללים הראשונים.
שמואל האוזר: לכן, אם היא מתפצלת, היא בכלל לא עומדת בכללים.
שמואל האוזר: יש קריטריונים ברורים מתי החברה נכנסת בשערי הבורסה ומתי היא נמחקת מהבורסה וועדת הכספים אישרה זאת.
נתי שילה: כיוון שבמסגרת הוועדה מאשרים את התקנון ולא הנחיות שנובעות מהתקנות, והמספרים בסופו של דבר הולכים להנחיות, אני מבקש כיוון שבמסגרת הנייר הבורסה הציגה לפני הוועדה נאמר שמשווי מסוים שיישאר לא יידרש גם שיעור, שזה יירשם.
נתי שילה: אני מבין שזה אמור להיות עשרים מיליון שקלים.
נתי שילה: בדברי ההסבר כתוב שבמקרה שזה יהיה חמישה מיליון דולר, לא יידרש שיעור.
נתי שילה: אני מבקש שזה יירשם כי הוועדה כאן לא מאשרת את הקטע הזה.
ישראל כץ: ההחלטות האלה, כמו שראינו בדיון הקודם בהשתתפות ראשי הערים, לא מבוצעות, למרות שיש החלטות ממשלה מפורשות בנושא הזה.
ישראל כץ: ראינו שמשרד האוצר ומשרד ראש-הממשלה לא מתואמים ביניהם.
ישראל כץ: הטלנו עליהם להביא תוכנית עד השבוע, אבל הם ביקשו דחייה.
ישראל כץ: הדחייה האחרונה שהם קיבלו היא עד יום שני הבא, אז הם צריכים להביא תוכנית ברורה ומפורטת לביצוע החלטות הממשלה בנושא.
ישראל כץ: אנחנו גם מחכים לדברים נוספים בתחום החינוך העצמאי וביקשתי לקבוע דיון בנושא תוכנית הסיוע למגזר הערבי עליו החליטו הממשלות.
ישראל כץ: ביממות האחרונות אני שומע כאן יחד אתכם על כוונת הממשלה להחליט ולתת סיוע מיוחד למתיישבים היהודיים ביש"ע, דבר שיכול להיות מבורך בפני עצמו, למרות שהסכומים עולים ויורדים כשכל פעם הם אחרים והעסק נראה מאוד לא ברור.
ישראל כץ: אני רוצה להבהיר כאן באופן חד-משמעי ואומר את הדברים לפרוטוקול.
ישראל כץ: ועדת הכספים לא תדון בשום תוכנית נוספת לפני שהתוכניות וההחלטות שכבר אושרו יתוקצבו ויועברו לביצוע, או שהממשלה תתקן את ההחלטות שלה.
ישראל כץ: ועדת הכספים לא תיתן יד לנורמות שלטוניות פסולות של הבטחות שווא והונאת הציבור ושל יצירת ציפיות שווא אצל אזרחים וציבורים שונים מבלי שיש כוונה לבצע את הדברים בשטח.
ישראל כץ: אנחנו חייבים אחת ולתמיד לשים סוף למצב שהממשלה מקבלת החלטות קבל עם ועדה, מודיעים מעל במת הכנסת והכנסת מאשרת העברת סכומים בנושאים כמו חינוך או כל דבר אחר, ועדת הכספים שותפה בנושא הזה ולאחר מכן מתברר שההחלטות האלה לא מבוצעות.
ישראל כץ: לא רק שהן לא מתבצעות אלא שהן אפילו לא מתוקצבות באופן רציני.
ישראל כץ: לכן אנחנו ניקח על עצמנו בנושאים המרכזיים האלה לעשות סדר בעניין הזה ואני מודיע את הדברים לפרוטוקול עוד לפני הדיון ביום שני כדי שלא תהיינה אי-הבנות מצד נציגי הממשלה.
ישראל כץ: אני לא רוצה להוסיף ולומר, אם יתברר חלילה שאין תשובות ביום שני, באיזה צעדים הוועדה תנקוט, אבל אני משוכנע שנמצא את הצעדים המתאימים כדי להבהיר שלוועדה הזו יש סמכויות ויש לה את הכוח לכפות על הממשלה לקיים את החלטות הממשלה עצמה.
ישראל כץ: צו תעריף המכס ומס קניה על טובין (תיקון מס' 51), התשס"א2001-
יהושע בן-יונתן: הטלנו את המס הזה ואז באו אלינו כל מיני גופים שאמרו שהדבר יקר וכי המקרנים יכולים להיות גם מקרנים לאולמות ולא רק כתחליף לטלוויזיה.
יהושע בן-יונתן: אני רוצה לציין שישבתי עם אנשי האוניברסיטאות ועם אנשי "סוני" אשר הציגו לי את הפריטים והורדתי להם מ45- אחוזים וקבענו שהמס יהיה 45 אחוזים אך לא יותר מ4,000- שקלים למכשיר.
יהושע בן-יונתן: אני מוכרח לציין שבישיבה ההיא הם אמרו שזה נראה להם וכי זה סביר.
יהושע בן-יונתן: כאמור, ישבתי עם כל הגופים והורדתי את המס כך שקבעתי מס מקסימלי של לא יותר מ4,000- שקלים.
יהושע בן-יונתן: סכום זה הוא המינימום אותו יכולתי להטיל, שהוא שווה ערך למה שמוטל על טלוויזיה רגילה של 28 אינצ', 34-30 אינצ' כאשר שם המס המוטל הוא אפילו 5,000 שקלים, אבל עשיתי איזשהו ממוצע בין 28 ל34- אינצ' וקבעתי שהמס יהיה 4,000 שקלים ולא יותר מ4,000- שקלים.
יהושע בן-יונתן: למרות שזה סוכם יחד אתם והלכתי להקלה האמורה, באות לכאן היום המשלחות ומנסות להרוויח עוד משהו מן העניין הזה.
יהושע בן-יונתן: אני רוצה להסביר קצת יותר את ההגיון שעומד מאחורי המיסוי הזה.
יהושע בן-יונתן: ובכן, המקרנים הפכה להיות תופעה של התקופה האחרונה בעקבות שכלולים טכנולוגיים בקטע של המקרנים.
יהושע בן-יונתן: היום המכשיר הפך להיות מכשיר לעשירים.
יהושע בן-יונתן: הסתובבתי במספר מוקדי מכירה כדי לראות מה מוכרים ובאותם מקומות לא יודעים שאני מהמכס.
יהושע בן-יונתן: מה שקורה הוא שהמקרנים נמצאים בכל בתי העשירים.
יהושע בן-יונתן: ראינו שזה הולך ונפוץ וכי התופעה הולכת וגדלה והאיכות היא יוצאת מן הכלל ותכף אני אראה לכם במה דברים אמורים.
יהושע בן-יונתן: ראינו שזו תופעה שהולכת וגדלה ולא יתכן שאנחנו נטיל את המסים על הטלוויזיות אותן קונה העם הפשוט ואילו על העשירים לא יוטל המס.
יהושע בן-יונתן: כאמור, כדי למצוא את שביל הזהב באנו וקבענו לא יותר מ4,000- שקלים.
יהושע בן-יונתן: עלי לציין שדיברתי עם חברות שמביאות בעיקר את המכשירים לתעשייה ושם נאמר לי שהמכשירים שלהן יותר יקרים ואותם 4,000 שקלים לא ישנו.
יהושע בן-יונתן: אצל החברות התעשייתיות, הבעיה היא לא בעיה.
יהושע בן-יונתן: לכן אנחנו חושבים שסכום של 4,000 שקלים הוא סכום הוגן לחלוטין.
יהושע בן-יונתן: ישבתי עם אנשי האוניברסיטאות שהן מסובסדות וגם שם הבעיה לא רצינית.
יהושע בן-יונתן: כדאי לציין שמכשיר כזה הוא לא מכשיר שמחליפים אותו כל שנה.
יהושע בן-יונתן: יבואו ויאמרו לנו כאן
יהושע בן-יונתן: שהמוצר הזה לא מיועד לבתים אבל אני מראה לכם כאן פרוספקט של סוני ותקראו מה הם כותבים כאן.
יהושע בן-יונתן: המכשיר הזה שווה בשוק 10,000 דולר ועל זה לא ישלמו מס קניה, אבל לעומת זאת מי שקנה טלוויזיה עם 45 אינצ', ישלם 45 אחוזים מס קניה.
יהושע בן-יונתן: בסך הכל אני מטיל על הטלוויזיה מס מקסימלי וכאן לא ישלמו יותר מ4,000- שקלים.
בועז סופר: אנחנו מנסים להתקדם כל הזמן קדימה ובעזרת ועדת הכספים התקדמנו בנושא של מס הקניה.
בועז סופר: אם היינו שנה אחורה, יכול להיות שהיו רועדות לנו הידיים, היינו אומרים שזה נכון אבל להטיל 85 אחוז על מקרנים, מילא.
בועז סופר: הורדנו את המס.
בועז סופר: אנחנו עושים צעד אחד אחורה ומשתדלים ללכת קדימה כי אין לנו ברירה כי אנחנו רוצים ליישר קו וללכת הלאה.
בועז סופר: המגמה הסופית היא הפחתת מיסי קניה.
בועז סופר: לכן נכון מה שאמר בן-יונתן כאשר הייתה הצעת פשרה ואמרנו שלא נלך על 45 אחוזים אלא נקצוב את הסכום.
בועז סופר: האוניברסיטאות והחברות אמרו שאפשר לחיות עם זה, אבל האחרים באים ואומרים לחברי הכנסת שאכן הגענו להבנה, להסכמה כללית, ועכשיו הם אומרים לזה לא.
בועז סופר: דיברנו עם כמה יבואנים ולא אמרנו שדיברנו עם כל היבואנים.
דגן שדה: הבאת מוצר ספציפי של סוני שנכון שהוא מיועד, אבל אני חוזר לנושא כדי להראות את ההבדלים.
דגן שדה: כל העולם הולך לנושא של 16 על 9 והמחשבים יישארו תמיד ארבע על שלוש.
דגן שדה: אני לא יודע מתי בפעם האחרונה מישהו מהמכס היה בתערוכה ואם אתם יודעים מהי המגמה.
דגן שדה: אני לא יודע אם חברי הכנסת הנכבדים יודעים, אבל בשנת 206 בארצות-הברית, לפי ה-FCC, כל הטלוויזיות יהיו 16 על 9 ולא ארבע על שלוש.
דגן שדה: כאן יש קו חד בין שימושי מחשב שזה ארבע על שלוש לטלוויזיה.
דגן שדה: המקרן שאתה הראית הוא מקרן של 16 על 9.
דגן שדה: כאן נפלת למלכודת שטמנת לעצמך כי אני חושב שהמכס – ובפגישות אתכם אמרתי לכם – צריך לשלוח את אנשיו לתערוכות כדי לראות איפה המגמה.
דגן שדה: חזרתי לפני שבועיים מתערוכה – ושבעה אנשים שלי היו בה – וראיתי שהמקרנים לעולם לא יהיו תחליף לטלוויזיה.
אמנון סוכובולסקי: מר בן-יונתן רוצה להשוות, כך שעל המקרנים הקטנים מוטל מס בגובה 45 אחוזים אך לא יותר מ4,000- שקלים.
אמנון סוכובולסקי: על מכשיר שעולה אלפיים דולר, אתה משלם את כל ה45- אחוזים וכאן מדובר בכמות העיקרית שהולכת לחינוך ולהיי-טק.
אמנון סוכובולסקי: אותו מכשיר של סוני שאני מוכר ב12- אלף דולר, גם עליו מטילים 4,000 שקלים כי זו התקרה.
ישראל כץ: אולי תסכימו לקבל פחות או יותר את הפשרה הזאת.
משה גפני: אני בכל מקרה אגיש רביזיה.
משה גפני: אני אמנע בהצבעה ואני אגיש רביזיה.
ישראל כץ: על טלוויזיות משלמים גם היום 45 אחוזים.
ישראל כץ: אנחנו לא דנים היום בטלוויזיות אלא אנחנו דנים במה שאנחנו דנים ואומרים שהסכום המקסימלי הוא 2,500 שקלים.
ישראל כץ: האחוזים כאן לא חשובים.
מיכאל קליינר: היות ובלאו הכי אם אתה נותן מגבלה, אז ממה נובע ההגיון של 45 אחוזים, כי למה הם באו והציעו דווקא 45 אחוז?
מיכאל קליינר: למה לא ששים אחוז?
מיכאל קליינר: למה לא עשרים אחוז?
מיכאל קליינר: כי אמרו שזה כמו הטלוויזיה.
מיכאל קליינר: מתוך הקטגוריה של זה, של הקולנוע הביתי שהוא כמו הטלוויזיות, השבעה אחוז לשימוש ביתי.
מיכאל קליינר: אני אומר שההצעה שלהם של תקרה, 4,000 שקלים או 2,500 שקלים, בעצם משמיטה את ההגיון מכל מה שהם הביאו לכאן כי מה שעומד זה מול זה, הקולנוע הביתי או הטלוויזיות, עבור הקולנוע הביתי לא ישלמו 45 אחוזים כי תהיה תקרה, או של 4,000 או של 2,500 שקלים.
מיכאל קליינר: לכן כל ההגיון כשהם אומרים אותו אחוז לא קיים.
מיכאל קליינר: הוא לא קיים מפני שבמקום שהם אומרים שזה אותו דבר ויש תחרות, הם לא לוקחים 45 אחוזים.
ישראל כץ: אני לא מכיר גישה שאנחנו צריכים להכריח את הממשלה לקחת יותר מסים ממישהו.
ישראל כץ: אנחנו יכולים, אם היה בסמכותנו ליזום חלוקה והטבה יותר לאלה שקונים את הדברים היותר זולים, אבל זה לא עומד על הפרק.
ישראל כץ: אם תציע ויקבלו את הצעתך שהכל ירד, כולל הטלוויזיות, אז גם הם יצאו עם חלקם.
ישראל כץ: אם לא, ואתה מבודד לחלוטין את הנושא הזה של המצרך העממי – הטלוויזיות – מהדבר הזה, בוא נתמקד כרגע בדבר שקיים, ובדבר שקיים כמה שישלמו פחות, יותר טוב.
ישראל כץ: התקבל.
ישראל כץ: יש כאן שתי בקשות באותו עניין לגבי דחיית מסירת החשבונות למבקר המדינה.
יעקב ליצמן: זו הבקשה של המבקר.
יעקב ליצמן: אני רוצה לצרף לבקשה את המפלגה שלנו.
יעקב ליצמן: נציגי המפלגות יציגו את הבקשה, נשמע התייחסות של נציגת המבקר והתייחסות של חברי כנסת.
יעקב ליצמן: אם יש בקשות לדברים נוספים נשמע את היועצת המשפטית בעניין.
דן מרידור: על פי חוק מימון מפלגות, מפלגות חייבות למסור חשבונות שוטפים של הסיעה מתאריך של מייד אחרי הבחירות בשנת 99 ועד 28 בפברואר שנה זו, 2001.
דן מרידור: המבקר קבע את המועד ליום 9 במאי השנה.
דן מרידור: במפלגת המרכז חלו שינויים היסטוריים חשובים.
דן מרידור: אנשים באו, אנשים עזבו, ראשי המפלגה התחלפו, ואני לא רוצה להיכנס הדברים.
דן מרידור: קרה הדבר שב- 8 במאי נחתה על שולחני ההודעה של המבקר שעד למחרת יש צורך להגיש את הדו"חות.
דן מרידור: המבקר לא היה חייב לשלוח את הבקשה, הבקשה היא לפי חוק.
דן מרידור: המבקר שלח בקשה כחודשיים קודם לבקשה.
דן מרידור: אמרו לי שהוא גם דיבר על מזכירת הסיעה, אך היא לא זוכרת את הדברים.
דן מרידור: מכל מקום, אלי הבקשה היגיעה יום לפני המועד.
דן מרידור: לא ידעתי אז, כי אף פעם לא עסקתי בענייני כספים, איפה נמצאים החשבונות ומה מצבם.
דן מרידור: התחלתי לברר את העניין הזה והתברר לי ממנהל החשבונות של המפלגה, עורך הדין קופרברג, שהדברים לא נעשו.
דן מרידור: לפי דבריו, חלק מהניירות נלקחו לחקירה בעקבות דו"ח המבקר.
דן מרידור: יש גם בעיה עם רואה חשבון קודם שחייבים לו כסף והוא מסרב לשחרר את המסמכים.
דן מרידור: הכסף של מפלגת המרכז משועבד כולו לאחד הבנקים הגדולים במדינה.
דן מרידור: העניין כלל לא פשוט.
דן מרידור: ביקשתי מכולם לעשות את הפעולה ולעבוד במהירות, אך לא הספקנו לעבוד על הדברים תוך יום, כמובן.
דן מרידור: רואה החשבון קופרברג אמר לי שאם הכל יסתדר הוא יצטרך עד חודשיים לעניין.
דן מרידור: לכן הגשנו בקשה לארכה לעוד חודשיים.
דן מרידור: הוועדה הזו תהיה מוסכמת על פי סעיף 10 (ו') לחוק מימון מפלגות לתת ארכה כזו.
דן מרידור: היא צריכה לבקש או לקבל את תגובתו של המבקר שמציע להסתפק בחודש מהיום.
דן מרידור: אני מאד מבקש שנספיק.
דן מרידור: רואה החשבון אמר לי שהוא לא חושב שנספיק.
דן מרידור: אנחנו במפלגת המרכז לא יכולים לשם כסף כי אין לנו.
דן מרידור: אסור לנו לשלם כסף אישי כי זו תרומה למפלגה, האסורה על פי החוק.
דן מרידור: אנחנו מנסים לשלם למנהל החשבונות מכספי הסיעה עצמה, כדי שאפשר יהיה לבצע עבודה.
רחמים מלול: על כמה חברים אתם מקבלים היום מימון?
דן מרידור: על 5 חברים.
דן מרידור: חברת הכנסת דליה רבין פילוסוף התפלגה מהסיעה, יחד עם אורי סביר ואמנון ליפקין שחק.
נחמה רונן: אבל בחודשיים שדליה רבין פילוסוף לא היתה במפלגה הכנסת לא העבירה גם את החלקיות שלה לבנק.
ישראל כץ: האם נציג סיעת בל"ד נמצא כאן?
מוחמד ג'באלי: אני יכול לייצג את סיעת בל"ד.
ישראל כץ: האם מקובל שמי שאינו חבר כנסת ייצג סיעה?
אנה שניידר: הוא יכול להסביר מה הבקשה.
מוחמד ג'באלי: אני העוזר הפרלמנטרי של חבר הכנסת עזמי בשארה.
מוחמד ג'באלי: כיוון שהוא איננו, אני אציג את הדברים.
מוחמד ג'באלי: אנחנו מבקשים לתת לנו, אם אפשר, הארכה להגשת הדו"ח הכספי כאמור.
מוחמד ג'באלי: יש לנו מנהל חשבונות אחד שמטפל בכל העניינים הכספיים של הסיעה, והצטבר הרבה חומר בשנתיים האחרונות, אז יש לנו בעיה להגיש את זה בזמן.
מוחמד ג'באלי: הוא מבקש הארכה עד ה- 9 ביולי - -
ישראל כץ: הארכה לחודשיים?
מוחמד ג'באלי: אנחנו נסתפק גם בחודש, עד ה- 14 ליוני, אבל אם אפשר – אנו מבקשים עד ה- 9 ביולי.
ישראל כץ: אתה מוכן לחודש ומבקש חודשיים.
רחמים מלול: מה הן הסיבות של הסיעה שלך?
רחמים מלול: דן מרידור הציג את הבעיות שהיו בגלל השינויים שחלו בסיעתו, אבל מה הם השינויים שהיו אצלכם או הנסיבות המיוחדות?
מוחמד ג'באלי: כפי שנאמר במכתב, יש לנו בעיה בעיקר בגלל מצבה הכספי של הסיעה שלא מאפשר לה לקיים מחלקת ניהול כספים.
מוחמד ג'באלי: כל מחלקת ניהול הכספים של הסיעה נמצאת בידי אדם אחד.
מוחמד ג'באלי: על אותו אדם לאסוף את כל החומר מכל הרשויות המקומיות, מכל המרכזים של המפלגה בכל האזורים, והוא בינתיים עובד על זה.
מוחמד ג'באלי: אנחנו מבקשים להקל בבקשה כי התקופה ההיא לא הגשנו דו"חות.
מוחמד ג'באלי: הגשנו דו"חות לכנסת ה- 15, למאזן הבחירות לרשות המקומית בכבול.
מוחמד ג'באלי: הגשנו דו"חות, כאמור, בתקופה ההיא.
מוחמד ג'באלי: אנחנו פשוט צריכים לרכז את כל החומר ולהגיש אותו במכסה אחת, לצורך הדו"ח הזה.
ישראל כץ: יש כאן פניה נוספת של חבר הכנסת מאיר פרוש, יושב ראש סיעת יהדות התורה המאוחדת.
יעקב ליצמן: יש לי מעין הצעה לסדר.
יעקב ליצמן: אם המבקר טוען, כפי שנאמר במכתבים, שמבחינה עקרונית הוא מסכים להאריך את המועד בחודש ימים לשתי הסיעות, הוא בעצם אומר בזה שהוא עומד לעכב את הדו"ח שלו בחודש לגבי כולם.
דן מרידור: להפך.
ישראל כץ: אנחנו נשמע על כך מנציגת מבקר המדינה.
יעקב ליצמן: בעצם הטיעון כאן הוא שבכך שהוא הסכים להארכה הוא אומר שהוא עומד לעכב את כל הדו"חות של כל המפלגות בחודש אחד.
יעקב ליצמן: אני מסכים לזה, אבל היות ובין כך הוא מעכב לכולם כספים, אז בואו ניתן לכולם, בלי יוצא מן הכלל, להאריך את זה בחודש.
ויצמן שירי: אבל כאן יש עניין של בקשה שמונחת כאן.
יעקב ליצמן: היות ובין כך מעכבים, וגם את הכספים מעכבים – בואו נאפשר לכולם, או למי שרוצה.
אנה שניידר: אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה לסעיף 10 (ו) לחוק מימון מפלגות, שאומר כך "ועדת הכספים של הכנסת רשאית, אחרי התייעצות עם מבקר המדינה, להאריך כל מועד מהמועדים האמורים בסעיף זה.
אנה שניידר: החלטת הוועדה תפורסם ברשומות".
אנה שניידר: מכאן אנו למדים שהוועדה רשאית להאריך את המועד גם בניגוד להסכמת מבקר המדינה.
אנה שניידר: למשל – אם הוא מסכים רק לחודש ואתם סבורים שיש הצדקה ל- 6 שבועות, שבועיים או שבוע, כמובן שהוועדה רשאית לעשות כן, אבל הנושא של התייעצות עם מבקר המדינה הוא מהותי.
ישראל כץ: האם הדיון כאן מהווה התייעצות?
אנה שניידר: כן, זו בגדר התייעצות.
ישראל כץ: אם כך, התשובה היא ברורה – יש לנו סמכות להחליט כל דבר במידה והתייעצנו.
אמנון כהן: הפרסום כעבור 3 חודשים על ידי מבקר המדינה, ברגע שהוא בודק את כל המפלגות ובוחן אותן – הוא צריך לפרסם את הדו"ח.
אמנון כהן: השאלה שלי היא: מה דינם של אלה שכבר הגישו את הדו"חות בזמן, ומה דינם של אלה שהגישו באיחור: האם כולם יתעכבו בגלל הדחייה, או שחלקם, אלה שהגישו בזמן, יקבלו תשובה אחרי 3 חודשים?
איטה וצלר: אני רוצה להעמיד כמה דברים על תיקונם.
איטה וצלר: הועלתה הנקודה שמעכבים כספים.
איטה וצלר: מדובר פה בחשבונות שוטפים, לא בחשבונות של בחירות, שמעכבים שם 15 אחוז.
איטה וצלר: במקרה הזה של מערכת שוטפת אין שום עיכוב של כספים, שצריכים לשלם אחרי הדו"ח.
איטה וצלר: זה כסף שזורם כל חודש.
מיכאל קליינר: הבקשה לעיכוב היא רק על הדו"ח השוטף?
איטה וצלר: כן.
איטה וצלר: אין שום בקשה לעיכוב בקשר לדו"חות לגבי מערכת הבחירות.
איטה וצלר: סיעת המרכז לא קיבלה בכלל מימון לבחירות, ובל"ד הגישו כבר את הדו"ח לגבי הבחירות.
איטה וצלר: הבקשה כאן היא לגבי הדו"ח השוטף.
איטה וצלר: הסיעות היו צריכות להגיש ב- 9 למאי שני סוגים של דו"חות כספיים: דו"חות שנגעו למערכת הבחירות המיוחדות לראש הממשלה ודו"ח נוסף שזו מערכת חשבונות נפרדת לחלוטין, שנוגעת לתקופה השוטפת מה- 1ליוני 99 ועד 28 בפברואר, 98.
איטה וצלר: כאן הבקשה נוגעת רק לשוטף.
איטה וצלר: אם למערכת הבחירות מעכבים לכם מימון של 15 אחוז עד למתן הדו"ח על ידי מבקר המדינה, הרי שכאן, בשוטף – אין עיכוב.
איטה וצלר: אם יש סנקציה, נניח, אז מורידים את זה מהתשלומים שבאים אחר כך מהמימון השוטף.
איטה וצלר: בפני המבקר היו רק שתי בקשות.
איטה וצלר: בקשר לבקשה של בל"ד – דיברתי אישית עם גזבר המפלגה, עפיף איברהים, והוא אמר לי שהוא יכול לעמוד בזה שב- 14 ביוני הדו"ח יכול להיות מוגש.
איטה וצלר: הוא אמר שאני אוכל למסור את זה בשמו.
ישראל כץ: מה עמדתך לגבי בקשת דגל התורה – אגודת ישראל?
איטה וצלר: כאן אין י עמדה כי זה לא הגיע, עדיין, להתייעצות של מבקר המדינה.
איטה וצלר: אני חושבת שצריך להעביר את הבקשה למבקר המדינה כדי שיחווה את דעתו.
איטה וצלר: הבקשה לא היתה בפניו.
יעקב ליצמן: אנחנו סוברינים להחליט אם כן לאשר או לא.
איטה וצלר: אבל צריך להתייעץ.
איטה וצלר: אני רוצה להוסיף שצלצל אלי רואה החשבון ישראלי, שהוא שלכם ושל דגל התורה.
איטה וצלר: הוא ביקש ממני דחייה להיום, כלומר – הוא אמר שהיום הדו"חות אצלי.
איטה וצלר: זה העדכון האחרון שלי.
מאיר פרוש: זה נכון שהוא מסוגל להגיש את זה היום, אך אנחנו שואלים – מאחר ויש שתי מפלגות שמבקשות דחייה של חודש, עדיף לו, לרואה החשבון שלנו, שיהיה לו את הדברים לבדיקה נוספת, אם בין כך מתעכב הכל.
איטה וצלר: עם כל הכבוד, צריך להביא את הבקשה של אגודת ישראל לאישור מבקר המדינה.
ישראל כץ: יש לבקשה הזו מאפיינים מיוחדים ביחס לבקשות האחרות?
איטה וצלר: אני לא יודעת, כי אם רואה החשבון אמר לי שהיום זה אצלנו, זאת אומרת - -
ישראל כץ: אני שואל – ביחס לבקשה של בל"ד, שהיא יותר שגרתית, כי במפלגת המרכז קרו דברים מיוחדים - -
מיכאל קליינר: זה לא שגרתי, מאד לא שגרתי.
מיכאל קליינר: הם מארגנים טיולים לארץ אויב, טיולים לא חוקיים - -
ישראל כץ: הדבר האחרון שאנחנו עושים כאן זה דיון לגבי מהות המפלגות או דברים אחרים כאלה.
ישראל כץ: אני רוצה לנסח את השאלה שלי: מבחינה פרוצדורלית בלבד, מבלי להיכנס כרגע לתכנים – הבקשה של בל"ד היא יותר שגרתית מהבקשה של מפלגת המרכז.
ישראל כץ: הפניה של יהדות התורה – אגודת ישראל- דגל התורה היא פחות או יותר על אותו רקע, שיותר נוח לדחות.
ישראל כץ: אני מבקש את דעתך העקרונית, בגדר התייעצות.
איטה וצלר: מבקר המדינה לא ביקש הארכה, למרות שהוא כתב כאן שזה יכביד עלינו מאד על העמידה בלוח הזמנים שנקבעה בחוק, והמדובר הוא ב- 26 בספטמבר.
איטה וצלר: עד אז המברק צריך להגיש ליושב ראש הכנסת את שני הדו"חות לגבי כל המפלגות.
איטה וצלר: הוא לא ביקש ארכה, כאמור, ובפניו היו הבקשות רק של שתי המפלגות.
איטה וצלר: עכשיו זה משנה כאן את התמונה, ואני באמת חושבת שמן הראוי להביא את הבקשה הנוספת של אגודת ישראל למבקר כדי שהוא יביע את דעתו האישית.
אנה שניידר: בניגוד לבקשות של סיעת בל"ד וסיעת המרכז, שהוגשו ב- 8 במאי וב- 9 במאי, שזה המועד האחרון להגשת הדו"ח, הבקשה הזו כבר מוגשת לאחר תום המועד.
אנה שניידר: אני לא בטוחה שאפשר לדון בה בכלל.
יעקב ליצמן: אבל ועדת הכספים יכולה להחליט?
אנה שניידר: אבל היא צריכה לקבל את דעתו של מבקר המדינה.
אנה שניידר: נציגת מבקר המדינה אמרה באופן מפורש שהיא אמנם נציגת המבקר אך היא לא מבקר המדינה.
יעקב ליצמן: אם היא לא המוסכמת להחליט, אני מבקש שמבקר המדינה יבוא לכאן.
ישראל כץ: אני מבקש שנקיים את הדיון ובמידה ותהיה לך רביזיה – עד הזמן שנדון בה נקווה שיהיה פתרון.
איטה וצלר: רואה החשבון של שתי המפלגות התקשר אלי אישית ואמר לי שהיום הדו"ח אצלנו.
איטה וצלר: משמע – שזה מוכן, הדו"ח הכספי מוכן היום.
ישראל כץ: אבל הוא כפוף אליהם.
יעקב ליצמן: ואם הוא רוצה לעבור עליו שוב?
ישראל כץ: לדעתי זה המקום להפעיל כאן שיקול דעת.
ישראל כץ: לא מדובר כאן בדבר קריטי.
ישראל כץ: אנחנו רוצים לקדם דברים.
ישראל כץ: היאחזות בקוצו של יו"ד עלולה למנוע ממי שזקוק את העניין.
איטה וצלר: מבקר המדינה לא ביקש ארכה להגשת הדו"ח שלו, בשלב זה, מעבר ל- 26 בספטמבר, כי גם אנחנו לא ראינו את המערכות, ואנחנו נשתדל לעמוד בלוח הזמנים.
איטה וצלר: הבקשה הזו עכשיו משנה את כל הגישה.
איטה וצלר: אני בשלב הזה לא אבקש ארכה בשביל מבקר המדינה להגיש את הדו"ח, אבל הייתי רוצה להוסיף הסתייגות שבמידה והדו"ח יהיה גמור קודם – שיגישו אותו קודם.
רחמים מלול: האם כאשר הוועדה מאשרת ארכה זה איננו אישור גורף לכל הסיעות?
איטה וצלר: זה אישור ספציפי.
רחמים מלול: כי משמעות הדבר היא שהחוטא יוצא נשכר.
רחמים מלול: זה מה שיוצא.
רחמים מלול: מי שהיה בסדר, והגיש את הדו"ח בזמן – לא נהנה מהארכה.
מוחמד כעביה: בקשר לשתי הבקשות המונחות על השולחן – התקיים כל התהליך החוקי של פניה למבקר המדינה.
ישראל כץ: יש כאן כבר שלוש בקשות.