GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנה שניידר: ביקשתי שיוציאו לי את חוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, התשנ"ז-1997.
אנה שניידר: החוק אומר, שיוקם מרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, והמרכז יכלול אתר ומכון וארכיון, וזה תאגיד שהוא גוף מבוקר על-ידי מבקר המדינה.
אנה שניידר: יש שני סעיפים רלוונטיים לענייננו, שזה מימון ותקציב.
אנה שניידר: סעיף 38 דן במימון והוא אומר כך: "הקמת המרכז תמומן מכספי תרומות.
אנה שניידר: פעילות המרכז תמומן בכפוף להוראות סעיף 39 מתקציב המדינה, כפי שדרוש להוצאות קיומו, החזקתו, טיפוחו וניהול מכלול פעילויותיו, ומתרומות ומהכנסות שיהיו למרכז".
אנה שניידר: כלומר שלושה סוגי מימון.
אנה שניידר: סעיף 39 אומר: "המועצה תאשר הצעת תקציב שנתי, תגיש אותו לשר האוצר לשם אישורו.
אנה שניידר: התקציב טעון אישור שר האוצר.
אנה שניידר: שנת תקציב המרכז תהיה כשנת תקציב המדינה".
אנה שניידר: כלומר, לעניין הקמת המרכז החוק קובע שהמימון יכול להיות מתרומות, וגם הפעילות של המרכז יכולה להיות ממומנת מהתרומות.
יוסף יצחק פריצקי: החשש שלי הוא, שיתחילו לקבוע תרומות, ותקציב המדינה יוריד מהתקציב השוטף על-סמך התרומות.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא מוכן שמדינת-ישראל לא תממן מתקציבה מרכז להנצחת זכרו של ראש-ממשלה.
יעקב ליצמן: אני מציע שנאשר את עמותה מספר 11.
יעקב ליצמן: יושב-ראש הוועדה, ישראל כץ, יבדוק את עניין עמותת רבין ונדחה את ההצבעה על הסעיף הזה לישיבה הבאה.
אבשלום דולב: אנחנו רשות מחוקקת, ואין לנו סמכות להתערב.
אבשלום דולב: אם עמותה מספר 11 מגישה דוחות כספיים ומס הכנסה, חבר הכנסת חוגי צודק, לנו אין בררה, גורמי ביטחון הם שצריכים לבדוק את העניין.
אבשלום דולב: עמותה שיש בה חשד לאי סדרים כספיים, וצריך לנהל חקירה משטרתית, צריך להעביר את העניין למשטרה.
יעקב ליצמן: יכול להיות שהוועדה תחליט להעביר את הבדיקה לגורמי ביטחון.
יעקב ליצמן: אני מציע לאשר את עניין העמותות, כולל מרכז רבין, מלבד סעיף 11, עמותה מספר 580299535, שעוסקת בנושא בטחוני.
יעקב ליצמן: מי בעד אישור סיכום ועדת המשנה לעמותות?
יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – 2
יעקב ליצמן: סיכום ועדת המשנה לעמותות אושר, מלבד סעיף 11, עמותת אל שפאעה ואלרחמה.
יעקב ליצמן: צווי מכס מספר 43, 48, 51, 54
יעקב ליצמן: אנחנו עוסקים בצו מכס מספר 48.
ישעיהו בן-יהונתן: צו 48 בא לתקן את השיטה הקיימת במיסוי על מוצרי חקלאות.
ישעיהו בן-יהונתן: מוצרי החקלאות הם פרות וירקות ודברים נלווים, כמו גבינות, פרות יבשים וצ'יפס.
ישעיהו בן-יהונתן: השיטה שהיתה קיימת עד לפני השינוי היתה שיטה לקויה.
ישעיהו בן-יהונתן: היו לה כוונות טובות, אבל בדיעבד ראינו שהיא שיטה לא טובה.
ישעיהו בן-יהונתן: השיטה הקודמת קבעה, שהמיסוי על מוצרי חקלאות, פרות וירקות, יהיה בשיטת הרבדים.
ישעיהו בן-יהונתן: אם ערך היבוא עד סכום מסוים נמוך ויש מס גבוה יחסית, ברגע שהיבוא הוא עם ערך יותר גבוה יש מס יותר נמוך.
ישעיהו בן-יהונתן: זה בא להגן על היצור המקומי.
ישעיהו בן-יהונתן: מה שקרה הוא, שהיו אמנם כוונות טובות, אבל התוצאות לא היו טובות.
ישעיהו בן-יהונתן: השיטה היתה מאוד מבולבלת, אבל אין דבר יותר חזק מכוחות השוק.
ישעיהו בן-יהונתן: זאת אומרת, ברגע שאני קובע מס נמוך על מחירים גבוהים, היבואנים העלו את המחירים כדי ליהנות ממס נמוך.
סמדר אלחנני: הם העלו את המחירים במסמכים, לא בפועל.
ישעיהו בן-יהונתן: בוודאי.
ישעיהו בן-יהונתן: היו לנו תפיסות בעניין הזה, וראינו שאי-אפשר לחיות עם הדבר הזה.
ישעיהו בן-יהונתן: גם השיטה הזאת כשלעצמה היא שיטה לא טובה, שברגע שאני קובע מס נמוך על מוצר יקר, זאת אומרת שהמס הוא רגרסיבי, אני נותן לעשירים ליהנות ממס יותר נמוך.
ישעיהו בן-יהונתן: גם מבחינה כלכלית הדבר הזה לא טוב.
ישעיהו בן-יהונתן: אם בכלל הוא היה עדיין הוגן, כמובן שזה לא כלכלי מבחינת מדינת-ישראל, שתוציא יותר מטבע חוץ.
ישעיהו בן-יהונתן: בפועל ראינו, שהשיטה שרצתה להשיג את המטרה של הגנה על היצור המקומי השיגה בדיוק את ההפך – הם העלו את המחירים, שילמו פחות מסים ויכלו אחר-כך להתחרות הרבה יותר טוב.
ישעיהו בן-יהונתן: אבל זה לא רק שהם שילמו פחות מסים מכס, הם גם שילמו פחות מס הכנסה, כי ברגע שהוא מראה חשבונית עם הוצאות גבוהות יותר, לעניין ניכוי מס הכנסה הוא מראה גם הוצאות יותר גדולות.
ישעיהו בן-יהונתן: ואז ראינו שכל השיטה היא לקויה, והתחייב לשנות את השיטה.
ישעיהו בן-יהונתן: לכן ביטלנו את העניין הרבדים, הבחנה במיסוי לפי גובה מחיר היבוא.
ישעיהו בן-יהונתן: מדובר על מאה מוצרים ויותר.
ישעיהו בן-יהונתן: השיטה שקבענו היא, שייקבע איזשהו מס קצוב על המוצרים, שהוא בערך 40% מהמחיר המוצא בהוצאות היצוא.
עופר חוגי: ממילא היום כמעט לא מייבאים דבר.
צבי אלון: למה לא מייבאים?
עופר חוגי: זאת המציאות, עם המחירים שיש היום בשוק.
צבי אלון: אני מציע שנסתובב יחד בשוק ונראה את המחירים.
עופר חוגי: איפה שאני קונה המחירים מאוד גבוהים.
יוסף יצחק פריצקי: אתה קונה לא מתוצרת הארץ, ולכן אתה משלם יותר.
ישעיהו בן-יהונתן: אנחנו לא העלינו את המסים, קבענו שיעורי מסים שבפועל היו כפי שראינו בתקופה הקודמת.
ישעיהו בן-יהונתן: כתוצאה מכל השינויים האלה, לא תהיה למדינה תוספת הכנסות.
ישעיהו בן-יהונתן: שינינו את השיטה, אבל נשארנו עם אותה רמת מיסוי, בלי לשנות את נטל המס.
סמדר אלחנני: אבל משהו ירד ומשהו עלה.
ישעיהו בן-יהונתן: זה לא משמעותי.
סמדר אלחנני: אם זה לא משמעותי, אז קודם לא היה לזה אפקט.
ישעיהו בן-יהונתן: אבל קודם הוא רימה אותנו במחירים.
ישעיהו בן-יהונתן: לקחנו את המס כפי שהוא שילם בפועל, שזה היה על הגבול בין הנמוך לגבוה, ובסופו של דבר זה המס החדש שנקבע.
ישעיהו בן-יהונתן: יוצא שבפועל שינויים גדולים במיסוי לא יהיו מבחינת ההכנסות.
ישעיהו בן-יהונתן: כך שאין כאן כוונה להגדיל את הכנסות המדינה וגם לא להוריד את המסים.
ישעיהו בן-יהונתן: השיטה הזאת תואמה עם משרד החקלאות, עם המגדלים של הפרות ושל הירקות ועם מינהל הכנסות המדינה, ובסך הכל הכוונה היתה לשפר את שיטת המיסוי.
עופר חוגי: אילו פרות וירקות מייבאים היום?
עופר חוגי: היום כמעט ואי אפשר לייבא דבר, כי צריך להביא אישורים משני גורמים, גם ממשרד החקלאות וגם מהגנת הצומח, והאחד לא נותן לאחר.
עופר חוגי: הגנת הצומח לא מאפשרת לייבא כמעט משום מקום בעולם, וממילא היום כמעט ולא מייבאים שום מוצר.
צבי אלון: אלה לא הנתונים.
יוסף יצחק פריצקי: האם אתה יכול לומר לנו, כמה מהשוק של פרות וירקות מייבאים ומה מייבאים?
אבשלום דולב: הבעיה היא אחרת.
אבשלום דולב: השאלה היא מה היה יכול לקרות אם מייבאים תוצרת חקלאית מכל מקום בעולם ותציף את הארץ במחירי היצף.
צבי אלון: אני רוצה להתייחס למה שאמר חבר הכנסת חוגי, ואני אשמח להביא לכם נתונים מדויקים.
צבי אלון: המציאות היא שאפשר להביא הכל למדינת-ישראל, בלי כל רשיון, פרט להגנת הצומח.
עופר חוגי: אבל הם לא נותנים.
צבי אלון: הם נותנים יום-יום עשרות רשיונות.
צבי אלון: אני מקווה שמה שאתה אומר זה מחוסר ידיעה.
צבי אלון: אני חושב שחשוב מאוד שהם ישמרו, שמה שנכנס למדינת-ישראל יהיה ללא מחלות וללא מזיקים.
צבי אלון: זה הדבר היחידי שהם עושים.
צבי אלון: יש עשרות רשיונות של הגנת הצומח רק מירדן.
צבי אלון: כל מה שמונח היום על סדר היום של הוועדה זה בגלל שהשיטה על-פי ארגון הסחר העולמי השתנתה לפני שש שנים, ולא צריך יותר רשיון.
צבי אלון: זאת אומרת, שאם אתה רוצה להביא תפוחי-עץ מצרפת אתה צריך לשלם את המכס, לקבל הגנת הצומח שהפרי בריא ולהביא את זה.
צבי אלון: כשאתה מתייחס לרשיונות זה כשאתה רוצה פטורים והנחות וטיפול מיוחד.
צבי אלון: זאת מדיניות היבוא של מדינת-ישראל היום.
צבי אלון: לעניין המחירים, מחירי הפרות והירקות במדינת-ישראל, גם ליצרן וגם לצרכן בעשר השנים האחרונות, ירדו במונחים ריאליים לפחות מחצי.
צבי אלון: זאת אומרת, שהחקלאי הישראלי היום מקבל חצי מהתמורה שהוא קיבל במשך 9-10 שנים.
סמדר אלחנני: המחיר הוא התיווך.
צבי אלון: אמרתי גם ליצרן וגם לצרכן.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא עוסקים בזה.
צבי אלון: אנחנו עוסקים בזה, מכיוון שאתה שואל אותי מה כמויות היבוא, ואני מסביר לך שהמחירים במדינת-ישראל ירדו.
צבי אלון: אני שומע מחבר הכנסת חוגי שהמחירים גבוהים ואין יבוא, אבל דע לך שבימים אלה יצרנים של ירקות חסרי אונים, כי זה שבועות שהמחירים הם הרבה מתחת למחירי הפסד.
צבי אלון: בפרות המחירים ירדו בעשר השנים האחרונות לחצי ממה שהם היום בערכים הריאליים.
צבי אלון: היבוא למדינת-ישראל הוא מעט בפרות, יכול להגיע לכדי 5%-6% מהצריכה בתפוחי-עץ, זה תלוי בעונות.
צבי אלון: היבוא שיש בפרות הוא בעיקר יבוא של תפוחי-עץ ואגסים.
צבי אלון: היבוא של ירקות הוא זעום, והיבוא מירדן הוא פתוח.
צבי אלון: היום בהקשר לשמיטה פתחנו לכל מי שמבקש לייבא מירדן גם ירקות וגם פרות, אבל בעיקר הנושא הוא ירקות, והיבוא הוא קטן.
צבי אלון: רק הביצוע של הבקשות הוא 15% או 20%, זאת אומרת אנשים פונים אלינו בקשר לשמיטה ומבקשים לייבא, ובסופו של היום, או בגלל איכות או בגלל מחירים או בגלל תנאים, בפועל המימוש של הרשיונות הוא אולי 20%.
צבי אלון: בהקשר לשמיטה אפשרנו גם לייבא ממדינות אחרות, לאו דווקא מירדן, ואז היתה בעיה שחייבים להוריד ל-0% את המכס, כי המחירים באירופה גבוהים.
עופר חוגי: הבעיה שלי היא, שמחר החקלאים בארץ יעלו את המחירים.
צבי אלון: אבל שנים המחירים יורדים ואתה צופה שתהיה פתאום עליית מחירים?
צבי אלון: השינויים שדיבר עליהם ישעיהו הם שינויים שלא גורמים לעלייה במחיר.
צבי אלון: עד לפני שש שנים היתה חסימה אדמיניסטרטיבית.
צבי אלון: לא יכולת לקבל רשיון כמו שאתה מדבר עליו כאילו הוא קיים היום, זה לא קיים.
עופר חוגי: היום זה דרך הגנת הצומח, הבעיה היא שהגנת הצומח לא נותנים היתרים.
צבי אלון: אתה לא צודק ואתה פוגע באנשי מקצוע.
יעקב ליצמן: חבר הכנסת חוגי, האם יש לך דוגמה?
עופר חוגי: מרוב המדינות הם לא מאשרים לייבא.
אבשלום דולב: אומר לך סמנכ"ל משרד החקלאות שהמחירים ירדו במחצית, והארץ הזאת מבחינת כושר היצור שלה עוברת כל הזמן.
אבשלום דולב: הרי זה לא בפיקוח היום.
אבשלום דולב: מה שאתה מציע פה זה שיקרו קטסטרופות.
אבשלום דולב: שום מדינה בעולם לא רצה לייבא תוצרת חקלאית אם היא לא צריכה.
אבשלום דולב: אני מסכים אתך שכבר היו דברים מעולם, שכאשר מחירי הירקות והפרות היו מאוד גבוהים הכריזו על יבוא.
אבשלום דולב: המחזור הוא כל-כך קצר, מדובר פה על חודשיים-שלושה שבהם מגדלים ויש כניסה לשוק, כך שמה שאתה אומר ברמה העקרונית הוא כמעט לא קיים.
צבי אלון: לפני חמש שנים עשינו את השינויים שהחליט הארגון העולמי לבטל את הנושא של רישוי, והכל צריך להיות על בסיס מדיניות של מכס, מכסים גבוהים או נמוכים לפי מה שהמדינה מחליטה.
צבי אלון: אנחנו אז עשינו את מה שעשינו, ובסך הכל היום באנו ברצון טוב ובגישה מקצועית, שלושת הגורמים, ובחנו את עצמנו על רקע המרמה ועל רקע החסימות, והגענו למסקנה, אחרי תקופה של ארבע-חמש שנים של יישום הרבדים האלה, שחשבנו אז שזה נכון.
צבי אלון: ראינו את החסרונות והגענו לכך שהחלטנו לבטל את הרבדים.
צבי אלון: היה לזה היגיון, אבל בסך הכל החסרונות גברו.
צבי אלון: שינינו את זה, השארנו את זה על מכסים לא גבוהים.
צבי אלון: מה המשמעות של 40% ליבואן?
צבי אלון: אם הוא מוצא בטורקיה גזר בזול, הוא יביא.
צבי אלון: אין לו חשש שהוא צריך לשקר ולהעלות את המחירים.
יעקב ליצמן: גם אתה, חבר הכנסת חוגי, לא מתנגד לזה.
יעקב ליצמן: יש לך טענה ספציפית בעניין הגנת הצומח, אבל לא על עצם העניין.
ישעיהו בן-יהונתן: מס קצוב נקבע כ-40% מאוצרות היצור כאן בארץ.
ישעיהו בן-יהונתן: הסכום הוא קצוב, הוא יהיה צמוד אחת לשנה לשער הדולר.
ישעיהו בן-יהונתן: בקבוצה של הפרות והירקות קבענו כמה יוצאים מן הכלל, והם אותם מוצרים רגישים שקצת שינינו לגביהם את המסים, לא באופן משמעותי.
ישעיהו בן-יהונתן: לדוגמה, תפוחים היה 1.6 והעלינו ל-1.8, ובאגסים העלינו מ-1.55 ל-2.
ישעיהו בן-יהונתן: שינינו את המסים ובהרבה מוצרים גם הורדנו.
ישעיהו בן-יהונתן: בסך הכל אין כאן תוספת הכנסות למדינה, אלא שיפור שיטה שהוא דבר שמתחייב.
ישעיהו בן-יהונתן: זה לגבי פרות וירקות, ומכאן אנחנו יכולים לעבור למוצרים ספציפיים שלהם היתה התייחסות מיוחדת, כמו חלב ודבש.
ישעיהו בן-יהונתן: גם דבש עבד בשיטת הרבדים.
ישעיהו בן-יהונתן: ביטלנו את השיטה.
יעקב ליצמן: האם מדובר באותם אחוזים של יבוא ויצוא?
צבי אלון: מתוך 3,000 טון צריכה יש יבוא של 600-700 טון.
צבי אלון: כאן הורדנו את המכס מ-14 ל-11.
צבי אלון: זה הולך לפי אריזות, עד 1.5 ק"ג ומעל 1.5 ק"ג.
צבי אלון: בסך הכל בקבוצה שמעל 1.5 ק"ג הורדנו מ-20 שקלים לק"ג ל-16 שקלים לק"ג.
סמדר אלחנני: למה אתה עושה הבדלים באריזות?
סמדר אלחנני: הרי שוב יהיו אותם התרגילים.
צבי אלון: איפה שזה היה משמעותית ביטלנו את המכסה.
צבי אלון: היתה מכסה של מכס נמוך, ששם הוא מימש את השאיפה המקצועית הזאת וביטל את הנושא של האריזה.
ישעיהו בן-יהונתן: יש כאן צעד רציני קדימה, ויש גם האלמנט של אריזות והשוק המקומי.
ישעיהו בן-יהונתן: יש לזה גם משמעות של תעשייתי לעומת לא תעשייתי.
ישעיהו בן-יהונתן: יכול להיות שהאריזות הגדולות הולכות לתעשייה, לייצור של מוצרי דבש.
אבשלום דולב: האם על יצרני הדבש מקובל מה שאמרת פה?
עופר חוגי: האם אתה יכול לתת לי דוגמה של מלפפונים וחצילים, כמה מחירם היום בשוק וכמה זה יהיה ביבוא?
צבי אלון: המכס הוא בערך 1.60 שקלים.
צבי אלון: רוב הירקות זה בין 50 ל-80 אגורות.
צבי אלון: המחירים בארץ הם לא יקרים, בערך 2-3 שקלים לק"ג.
עופר חוגי: על יבוא מירדן משלמים מס?
צבי אלון: לא, עם ירדן ישלנו הסכם סחר.
צבי אלון: אבל אם המצב בארץ גרוע אנחנו עוצרים את היבוא מירדן, אין לנו עניין להשמיד פה עודפים ולהביא מירדן.
אבשלום דולב: נאמר כאן שהמכס על הדבש עולה במעט על ארבעה שקלים לק"ג.
צבי אלון: זה על המכסה.
צבי אלון: יש מכס שהורדנו אותו על יבוא דבש.
צבי אלון: חוץ מזה, בגלל שבדבש יש כל מיני בעיות עונתיות, הכנו לעצמנו מכסה שהגדלנו אותה מ-400 ל-600 טון, במכס מופחת, כאשר חסר דבש בארץ.
צבי אלון: המכס היה נמוך, היה ארבעה שקלים כשהמכס היה 12 ו-17 שקלים.
צבי אלון: חשבנו שחבל שכל ההפרש בין המחיר בשוק לבין המכס ילך למסחר ושאוצר המדינה ירוויח מעט, כך שבין 4 ל-7 זה רק על המכסה הזאת, וזה מכס מופחת.
ישעיהו בן-יהונתן: זה לא רק שהמדינה תרוויח, זה גם יותר צודק כלכלית.
ישעיהו בן-יהונתן: הגבינות מתחלקות לסוגים של גבינות: גבינה מגורדת, מעובדת, חלומי וכדומה.
ישעיהו בן-יהונתן: גם בגבינות ביטלנו את הרבדים, ויש כאן הורדת מס מסוימת.
ישעיהו בן-יהונתן: לדוגמה, גבינה מגורדת שהיה לפי רובד אחד 17.75 שקלים ולפי רובד אחר 21.75 שקלים, הורדנו את זה ל-15 שקלים לק"ג.
ישעיהו בן-יהונתן: יש גם כאלה שהעלינו, למשל בגבינה מגורדת יש שני סוגי מסים על כל סוג, המחיר היה 13 שקלים והעלינו ל-15 שקלים, אבל מה שהיה במס גבוה יותר, 21.30 שקלים, הורדנו ל-15 שקלים.
יעקב ליצמן: האם הרווחתם או הפסדתם?
ישעיהו בן-יהונתן: לא היתה כאן כל מחשבה של רווח.
יעקב ליצמן: מה השיקול כמה להעלות וכמה להוריד?
ישעיהו בן-יהונתן: ברגע שאתה מאחד שני סוגי מסים למס אחד, אתה צריך להוריד ולהעלות.
ישעיהו בן-יהונתן: מגיעים לממוצע, בהתאם לצרכים.
אבשלום דולב: אתם כותבים: "ההערכה היא כי היקף יבוא הגבינות הקשות יגדל משמעותית ויכניס ממד של תחרות לענף הגבינות".
אבשלום דולב: ההולנדים מייצרים עודפי חלב, השאלה היא אם לא יקרה מצב שתייבא חלב מהולנד לארץ.
ישעיהו בן-יהונתן: יש מכס של 15-17 שקלים לק"ג.
צבי אלון: מהשינויים שעשינו בגבינות היו לנו בעיות יותר גדולות, כי קשה לצפות אילו אחוזים יבואו.
צבי אלון: קבענו קריטריונים של סוגי גבינות, מתוך לימוד של מה שקרה בעבר, והגענו למסקנה שאנחנו מציעים פה איחוד של כמה קבוצות.
צבי אלון: גם למכס היה קשה להתעסק עם כל-כך הרבה סוגים של גבינות, ולכן איחדנו.
אבשלום דולב: נציג מועצת החלב, האם זה מקובל עליך?
אבשלום דולב: כן.
ישעיהו בן-יהונתן: נושא הגבינות נמצא בתהליך חשיפה, זאת אומרת שאנחנו מורידים כל שנה מעט.
ישעיהו בן-יהונתן: אז אם היום המס הוא 15 שקלים והוא יורד ל-13 שקלים בשנת 2005, כלומר יש הורדה מסוימת שתביא להתייעלות ולהורדת מחירים בארץ ואולי כולנו נהנה מזה.
אבשלום דולב: אבל לפי הסכמי גת המכסים יצטרכו לרדת.
ישעיהו בן-יהונתן: לא בחקלאות.
ישעיהו בן-יהונתן: אנחנו מורידים יותר ממה שגת מבקשת.
אבשלום דולב: אמרו שמורידים יותר ממה שגת מבקשת, אבל מוסיפים הרבה פחות ממה שגת מתירה.
אבשלום דולב: אני מתכוון לכל נושא "הקופסא הירוקה".
אבשלום דולב: כשהדיון מתנהל היום בפרלמנט האירופי, הוא מתנהל לגמרי אחרת, כי שם אכן נותנים מכסים, ואולי גם מכסים יורדים, אבל במקביל אותה ועדת כספים בונה את הקופסא הירוקה שמאפשרת תמיכה ביצרנים ישירות, ובדרך זאת מגינה על היצור המקומי.
אבשלום דולב: את זה לא עושים במדינת-ישראל, במדינת-ישראל רק מורידים.
אבשלום דולב: זאת נקודה שאני רוצה להביא לידיעת ועדת הכספים, שאני חושב שהתהליך שמשק החלב עובר הוא תהליך חד-כיווני, קרי מורידים מכסים בכניסה אבל לא נותנים תמיכה ליצרנים.
אבשלום דולב: פה אני פונה לוועדת הכספים לעשות פעולה ביחד עם החקלאים.
אבשלום דולב: קורה לעתים, ונוכחנו גם בבתי המשפט לצערי הרב, שדברי ההסבר מופיעים ככלי לניהול מאבקים בנושא מכסים.
אבשלום דולב: זה היה בנושא הגלידות בזמנו, השתמשו בזה ככלי, והעניין של ההערכה כי היקף יבוא הגבינות הקשות יגדל משמעותית זה ציפיות של מי שכתב את זה.
אבשלום דולב: הוא מצפה שהוא יגדל משמעותית, ואם הוא לא יגדל משמעותית הוא בעוד שנה יגיד לנו שהקצב של ההורדה לא ראוי, הוא לא משמעותי, ולכן צריך להוריד עוד.
אבשלום דולב: אני מבקש מחברי ועדת הכספים, אם זה אפשרי, להוריד את דברי ההסבר מסדר היום או מהסיכום של הוועדה.
יעקב ליצמן: הוועדה לא מאשרת דברי הסבר.
אבשלום דולב: אני יודע שדברי ההסבר האלה מופיעים בבתי-משפט.
אבשלום דולב: הם שואלים מה היתה הכוונה של חברי ועדת הכספים כאשר הם החליטו, והנה מתברר שהכוונה היתה שהם רוצים לרוץ קדימה.
יעקב ליצמן: מה מפריע לך להוריד?
אבשלום דולב: משק החלב של ישראל מייצר 20 אלף טון גבינה, ואם ייבאו אלף טון או 3,000 טון, אז ברור הוא שמשק חלב שיורידו ממנו יצור מקומי של כ-3,000 טון יהיה פחות יעיל והוא יוכל פחות להתחרות בהמשך היבוא והחשיפה מול יבוא חיצוני.
יעקב ליצמן: האם זה נכון להגיד, שמאז שיש יבוא ויש תחרות אז המוצר המקומי משתפר מבחינת האיכות?
יעקב ליצמן: היו בעיות עם החלב בארץ, ואני עצמי הגשתי הצעות לסדר היום והתקיים דיון בוועדת הפנים על החלב המקומי שהוא לא משובח.
אבשלום דולב: עכשיו אנחנו רואים את החלב באירופה ואנחנו יודעים שהחלב אצלנו הוא כן טוב.
אבשלום דולב: לכן אנחנו כמועצה נתנו את ברכתנו לתהליך, אבל לא לתהליך קיצוני.
אבשלום דולב: מה שכתוב פה זה ציפיות של מי שהגיש את המסמך להמשיך בתהליך גורף.
אבשלום דולב: אבשלום דולב צודק, ולכן צריך לצרף את הפרוטוקול לבתי המשפט.
אבשלום דולב: הבעיה היא שאצלנו לא מסבסדים עוד את היצרנים.
אבשלום דולב: אבשלום דולב צודק, כי זה אומר היום שאם מקטינים את היצרנים, אז הראשונים שנפגעים הם היצרנים ביסודות ובחפץ-חיים ובמקומות כאלה.
אבשלום דולב: ובבית חילקיה.
ישעיהו בן-יהונתן: חשוב לנו שהמס יהיה שקוף וכולם יידעו לקראת מה אנחנו הולכים, ולכן אנחנו מפרסמים מה תהליך החשיפה.
ישעיהו בן-יהונתן: כשאמרתי שהיום זה 15 שקלים וב-2005 זה יהיה 13 שקלים, אין לך מה לדאוג, כי זאת המדיניות.
ישעיהו בן-יהונתן: אנחנו עומדים על זה שציבור היצרנים יידע לקראת מה הוא הולך.
ישעיהו בן-יהונתן: בסך הכל ההפחתה היא לא משמעותית.
יעקב ליצמן: כפי שנראה מתחילת הישיבה, הגעתם לכאן עם הסכמה.
יוסי מלול: אני חקלאי ונציג יצרני החלב בישראל.
יוסי מלול: אני מייצג ענף מפואר מאוד בחקלאות הישראלית, שיש לו הישגים עולמיים יוצאים מן הכלל, עם הפרה בעלת התנובה הגדולה ביותר בעולם.
יוסי מלול: מהסתובבות שלנו בעולם, גם מבחינת הצרכן אין מדף חלב כמו שיש בישראל.
יוסי מלול: בסופרמרקט יש קילומטר של מוצרי חלב עם מגוון אדיר, וזה כאשר כמעט ואין יבוא.
יוסי מלול: התחרות הפנימית בין המחלבות היא תחרות מפרה וטובה, ואין צורך לייבא לישראל את הסובסידיות שניתנות על-ידי ההולנדים והדנים והצרפתים ואחרים, התחרות הפנימית דיה כדי ליצור לעקרת הבית ולנו כצרכנים מגוון אדיר של מוצרים במחירים שהולכים ויורדים כל הזמן.
יוסי מלול: לכן התמריץ שמופיע בדברי ההסבר, שהיבוא הוא זה שיעשה את התחרות, אני יכול להעיד שהיבוא יגרום לפגיעה קשה מאוד בענף החלב והתחרות הזאת קיימת ממילא בין שטראוס לטרה ולתנובה, וזה מוצא ביטוי חריף בתחרות בפרסומות בטלוויזיה.
יוסי מלול: אני רוצה להסתייג, בהמשך לדברי חבריי, שהציפיות שהאוצר יוצר בדברי ההסבר שזה יפתח פתיחה משמעותית הן ציפיות מסוכנות למאות יישובים שפרושים בכל רחבי הארץ, שעלולים להיפגע מאותן ציפיות.
יוסי מלול: לכן, אם ניתן היה, בהסכמת האוצר, להוריד מדברי ההסבר את אותן ציפיות לכניסה משמעותית של מוצרי יבוא בישראל, זה לא לטובת הצרכן.
יוסי מלול: המוצרים שמיובאים לישראל הם יקרים מאוד, וחבר הכנסת חוגי, שרוצה מוצרים זולים, כשהוא ילך לקנות את היבוא הוא יגלה שהוא הרבה יותר יקר, ודווקא מוצרים שמיוצרים על-ידי ענף החלב בישראל הם זולים, הם טעימים, הם טריים.
יוסי מלול: אני ממליץ שהאוצר ייזום את מחיקת הסעיף הזה, וזה בהחלט ייתן לנו יותר שקט.
ישעיהו בן-יהונתן: מה שקובע יותר את הציפיות הוא תוכנית החשיפה שקבענו, וזה דבר יותר ברור וגם מחייב.
ישעיהו בן-יהונתן: אנחנו מפרסמים את זה כדי שאתם, היצרנים, תדעו לקראת מה אנחנו הולכים.
שייקה: אני מייצג את מגדלי הכבשים והעזים.
שייקה: כשמדברים על חלב שוכחים מזה שיש פה שני ענפים שמתפרנסות מהם כמה מאות משפחות.
שייקה: המחירים של גבינות כבשים ועזים בכל העולם הם גבוהים יותר, והעודפים קיימים בדיוק כמו במוצרים אחרים.
שייקה: צריך להבין שהמכס הזה אותנו חושף הרבה יותר מאשר את הבקר, ברמה של לפחות 40%.
שייקה: כשמדינת-ישראל עושה עם בולגריה על קצ'קבל הסכם 80 טון, בשבילנו זה 10% מהיצור.
שייקה: אסור לשכוח שיש פה משפחות שמתפרנסות מכבשים ועזים, אלה שני ענפים שבשנים האחרונות יש להם עדנה, היצור המקומי עולה כי השיווק המקומי עולה.
שייקה: יש לנו גם יצוא לארצות-הברית, שעובד יפה מאוד.
שייקה: אפשר פה במחי יד למחוק את שני הענפים האלה בשנה אחת.
אבשלום דולב: מה אתה מציע?
שייקה: ב- F.B.
שייקה: Aהאמריקני יש הפרדה לחלוטין גם במכס בין מקור החלב.
שייקה: ברור לי שהמכס הישראלי לא בנוי לזה, לצערי, לכן ההחלטה הזאת היא החלטה קשה בשבילנו, ולכן אני מבקש לעצור פה.
ישעיהו בן-יהונתן: קבוצה נוספת היא של שקדים, צימוקים ושזיפים.
ישעיהו בן-יהונתן: גם פה ביטלנו את עניין הרבדים.
ישעיהו בן-יהונתן: השארנו את ההבחנה לפי משקל, וזה יוצר הפרדה בין מוצרים שמיועדים לתעשייה לאלה שמיועדים לצרכן הסופי.
ישעיהו בן-יהונתן: בסך הכל בכל המוצרים האלה הורדנו את המס.
יעקב ליצמן: האם יש יצור מקומי על פרות יבשים?
ישעיהו בן-יהונתן: זה לא יזיק ליצור המקומי, כי המכס שאנחנו משאירים הוא די גבוה.
צבי אלון: יש לנו גם הסכמי סחר.
צבי אלון: בשקדים אנחנו מייצרים פחות מהצריכה, אבל יש לנו הסכם לאפשר יבוא של אלפיים טון שקדים מארצות-הברית, וזה משלים את הצריכה המקומית.
ישעיהו בן-יהונתן: בעניין צ'יפס קפוא לא עשינו דבר רציני מלבד העובדה, שקבענו שהמס לא יפחת מ-2.25 שקלים.
ישעיהו בן-יהונתן: יש מכונות בחוץ לארץ, שהמחירים נופלים באופן מאוד משמעותי, ורק באותם מקרים נטל המס יכול ליפול מ-2.25 שקלים, ולכן קבענו שלא יפחת.
עופר חוגי: כמה היום היה המס על הצ'יפס?
ישעיהו בן-יהונתן: המס היום היה 19.7% והורדנו ל-17.1%.
יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 48), התשס"א-2001.
יעקב ליצמן: תיקון מס' 48 אושר.
יעקב ליצמן: אנחנו עוברים לדיון על תיקון מס' 54, מס קנייה על מזגנים.
ישעיהו בן-יהונתן: שיטת המזגנים עד היום היתה כזאת, שהיתה הבחנה לפי גודל המזגן.
ישעיהו בן-יהונתן: עד ארבעה טון קירור היה מס באחוזים, ומעל ארבעה טון קירור היה מס קצוב לפי ההספק של המזגן.
ישעיהו בן-יהונתן: השיטה הזאת לא היתה טובה, וגם פה באנו לעשות תיקון שבמהותו ישפר מצב לא טוב מבחינת הביצוע במזגנים.
ישעיהו בן-יהונתן: אין כאן כל תוספת הכנסות.
ישעיהו בן-יהונתן: אני מוכרח לציין מראש, שהנושא של המזגנים תואם עם כמה חברות, כדי שלא נטעה, והגענו להצעה חדשה שעליה אדבר עכשיו.
ישעיהו בן-יהונתן: הליקויים בשיטה שהיתה הם, שהמס היה צריך להיות משתלם אחרי שהמזגן הותקן בבניין.
ישעיהו בן-יהונתן: המתקין קנה את המזגן, לא שילם את המס ואם בונים בניין במשך שלוש שנים, הוא היה משלם כעבור שלוש שנים.
ישעיהו בן-יהונתן: איבדנו את הנושא של הפיקוח ואת היכולת לשלוט על הנושא הזה.
ישעיהו בן-יהונתן: דבר שני שאיבדנו היה מבחינת המחיר.
ישעיהו בן-יהונתן: כאשר המתקין מוכר מזגן, הוא מוכר אותו עם תשלום בעבור העבודה, ולכן קשה לקבוע מהו מחיר המזגן ומה מחיר העבודה.
ישעיהו בן-יהונתן: לכן קבענו, שהיות ששיטת המיסוי על מזגנים היתה שונה עד היום מכל המוצרים האחרים שאנחנו קונים, כמו טלוויזיות ומקררים, יחויב המס ברגע שאותו מתקין קנה את המזגן, ויתקין אותו כשירצה.
ישעיהו בן-יהונתן: הפכנו את השיטה ממס באחוזים עד ארבעה טון קירור לפי סכום קצוב, שהגובה שלו, אם אנחנו מתרגמים את המס הקצוב באחוזים לערך, הוא 10%.
ישעיהו בן-יהונתן: זה מס שהוא נמוך.
ישעיהו בן-יהונתן: במקביל הורדנו את המס מ-30% ל-10%.
עופר חוגי: כשביטלו את מס הקנייה, על מזגנים היה ביטול של המס.
ישעיהו בן-יהונתן: לא היה ביטול, היתה הפחתה.
אבשלום דולב: איזה אחוז מהשוק מיובא היום?
ישעיהו בן-יהונתן: לאחרונה, בלי קשר למה שעשינו, אנחנו רואים נטייה לייבא מזגנים.
אבשלום דולב: רק מזגנים גדולים או גם מזגנים סטנדרטיים?
ישעיהו בן-יהונתן: גם גדולים וגם קטנים.
יעקב ליצמן: מאילו מדינות?
ישעיהו בן-יהונתן: מהמזרח הרחוק.
אבשלום דולב: מדוע?
ישעיהו בן-יהונתן: יש מוצרים שבמזרח הרחוק הסכומים הם נמוכים מאוד.
רחמים מלול: מדוע לא להוריד את המס ל-0% ולהגן על היצור המקומי?
ישעיהו בן-יהונתן: אנחנו מדברים על מס קנייה, שמוטל גם על היבוא וגם על היצור המקומי כשהוא משווק.
ישעיהו בן-יהונתן: המס הוא לא מפלה, תפקידו להביא הכנסות למדינה, שבימים האלה חסרות לנו יותר.
רחמים מלול: בכל מקרה ימשיכו לייבא?
ישעיהו בן-יהונתן: מייבאים מכל המוצרים, והשוק המקומי מתחרה טוב.
ישעיהו בן-יהונתן: הרוב המשמעותי הוא מיצור מקומי.
ישעיהו בן-יהונתן: זה דחוף לי וחשוב לי, מכיוון שהשיטה הקודמת היתה כך שאותו מתקין היה משלם את המס בסוף תקופת ההתקנה, שזה יכול היה להיות כעבור שלוש שנים.
ישעיהו בן-יהונתן: אני רוצה לשנות את השיטה, והורדנו את המס, כך שברגע שהיצרן מכר את המזגן למתקין, באותו רגע הוא משלם את המס.
עופר חוגי: אם אדם בונה בניין גדול וההפעלה של המזגן תהיה בעוד שנתיים, האם אתה מבקש שהקבלן ישלם היום במזומן?
ישעיהו בן-יהונתן: גם על הברזל שהוא קנה הוא שילם כשהוא בנה את היסודות.
עופר חוגי: המיזוג זה משהו אחר, כי זה המעטפת.
עופר חוגי: זה ה"לבן" של הבניין זה לא ה"שחור" של הבניין.
עופר חוגי: המיזוג הוא כמו ריהוט.
ישעיהו בן-יהונתן: הורדנו את המס ל-10%.
עופר חוגי: אבל זה יעלה את המחיר של המיזוג, והיצרן יגלגל את העלייה הזאת לאותו צרכן.
עופר חוגי: צריך להבדיל בין אולמות ומבנים גדולים לבין בתים.
ישעיהו בן-יהונתן: אפשר לחלק את המסים לתשלומים, אבל צריך להבין שלעובדי המסים אין שליטה, הם צריכים לעשות את המס פשוט וכל אחד ישלם את מה שמגיע.
ישעיהו בן-יהונתן: בסך הכל עלה לו המס 10%, וזה יעלה לו אשראי עד שהוא ישכיר, אבל כך זה בכל דבר.
עופר חוגי: לא, זה אוטומטית יעלה את מחירי המיזוג.
ישעיהו בן-יהונתן: למה שלא אחייב את מס הקנייה על מקררים ועל טלוויזיות ברגע שזה נמכר לצרכן ולא כשזה במחסנים?
ישעיהו בן-יהונתן: אין לזה סוף.
ישעיהו בן-יהונתן: בסך הכל המס הזה הוא נמוך, לא כמו על מקרר או על טלוויזיה, שזה 45%.
ישעיהו בן-יהונתן: אם נעשה קריטריונים של גודל, ירמו אותנו גם בהצהרות על הגודל.
רחמים מלול: מה יהיה, להערכתך, אחוז ההתייקרות לצרכן?
ישעיהו בן-יהונתן: כלום, זה בטל בשישים.
רחמים מלול: החברות תספוגנה את האשראי על זה?
ישעיהו בן-יהונתן: עשיתי את זה בתיאום עם היצרנים, והם היו מאוד מרוצים, כי מה שקורה הוא שמרמים אותנו.
ישעיהו בן-יהונתן: אנשים קונים את המזגנים, ואחרי שמתקינים לא משלמים, אז יוצא שהאדם הישר שילם את המס והאחר לא שילם.
ישעיהו בן-יהונתן: בכל מס יש חשיבות גדולה לפשטות, ועל האלמנט הזה אני עובד בכל המסים העקיפים, מס קנייה, מכס וכיוצא בזה.
ישעיהו בן-יהונתן: אני מדגיש שמצביעים פה על שני דברים, על תיקון מועד החיוב בחוק מס קנייה ועל השיטה החדשה של מס קנייה בתעריף המכס.