GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמית לנג: תקצבתי, דאגתי שהכסף יהיה קיים.
ישראל כץ: לכל משרד?
עמית לנג: לכל משרד שמופיע בהחלטת הממשלה, ובסכומים הייעודיים שאמורים להיות.
חסן אלהב: חוץ ממשרד השיכון אף משרד ייעודי לא מתקצב את המגזר הבדווי.
חסן אלהב: לא הרשויות ולא היישובים.
חסן אלהב: יש פה אבסורד.
טלב אלסאנע: לדעתי זה חשוב מאד שיש הצעת חוק.
טלב אלסאנע: לא מייד צריך להוריד את העניין של 613 מיליון שקל מה - -.
טלב אלסאנע: זה איום שיכול לאלץ את משרדי הממשלה לצבוע ולהגיש לוועדה תוכנית, כולל הקצאה ולוח זמנים, אחרת הם ימשיכו לומר שהם העבירו, ושום דבר לא יגיע לרשויות המקומיות.
מוחמד כעביה: רבותיי.
מוחמד כעביה: אני רוצה לקבל את הדברים של נציג משרד האוצר פשוטם כמשמעם, שהכסף קיים, אבל צריך לראות אותו.
מוחמד כעביה: לכן, היות ובשבוע הבא הישוב ראש עומד לקבוע דיון בכל החלטות הממשלה הנוגעות למגזר הערבי, אני מציע שהיושב ראש ינחה את נציגי האוצר, שיביאו בישיבה הבאה תשובות ברורות בפני הוועדה.
ישראל כץ: זה מסלול נפרד, כי זו הצעת חוק.
מוחמד כעביה: אם תהיה תוכנית ביצוע – מה צריך יותר מזה?
מוחמד כעביה: זה לא בא בסתירה ולא בא במקום הסעיף הראשון והוא הכללת היישובים האלה באזורי עדיפות.
מוחמד כעביה: אני מציע שנקבל תשובות ברורות לגבי ה- 613 מיליון ₪ בשבוע הבא, ועל פי התשובות האלה נחליט איך להמשיך בהצעת החוק, אם לכלול את זה בהצעת החוק, או לא.
ישראל כץ: אני פונה לנציג משרד האוצר.
ישראל כץ: זו פעם נוספת שאנחנו נתקלים בדברים כאלה, שיש החלטה, אתה אומר שיש אפילו סעיפים תקציביים, והם לא מבוצעים.
ישראל כץ: תגיש לנו בבקשה דו"ח לגבי כל הסעיפים, איפה הם נמצאים – באיזה משרדים, כדי שנראה מי מבצע ומי לא מבצע.
ישראל כץ: יושבים פה ראשי רשויות והם לא יודעים על הדברים.
ישראל כץ: יש להם לכאורה תקציב שצבוע בכל המשרדים, והעסק לא זז.
ישראל כץ: אני מציע שהיועצת המשפטית תגבש את הנוסח עד הישיבה הבאה שנעשה בנושא הזה, ובדיון הבא על הצעת החוק נחליט איך אנחנו מתקדמים.
ישראל כץ: אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.
ישראל כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, הנושא הראשון על סדר היום, שינויים בתקציב, פניה מס' 20 של משרד הקליטה הקשורה לעולים, כולל העולים מאתיופיה.
ישראל כץ: בשיחות עם חברי הוועדה, הם ביקשו שהנושא יעבור, הדיון בבקשה התקיים אתמול, הפניה הוסברה, אמרנו שאת ההצבעה נקיים היום.
ישראל כץ: אני מבקש להעמיד את הפניה להצבעה, מי בעד ירים את ידו.
ישראל כץ: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין פניה מס' 20 אושרה.
ישראל כץ: פניה מס' 20 אושרה.
ישראל כץ: הצמדת שכר נושאי משרה שיפוטית למדד המחירים לצרכן (במקום לשכר הממוצע)
ישראל כץ: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצמדת שכר נושאי משרה שיפוטית למדד המחירים לצרכן במקום לשכר הממוצע.
ישראל כץ: על מנת להבהיר את מסגרת הדיון, אני רוצה לשאול, ועדת הכספים מחליטה?
ישראל כץ: אנחנו לא צריכים פניה של הממשלה?
ישראל כץ: על בסיס מה ועדת הכספים מחליטה?
אנה שניידר: הייתה פניה של שר האוצר לוועדת אלוני יחד עם יושב ראש הכנסת, לבחון את הנושא של הצמדת השכר למדד של כל נושאי משרה ברשויות השלטון.
אנה שניידר: ההגדרה של נושאי משרה ברשויות השלטון כוללת הן את ראש הממשלה, השרים וסגני השרים, הן את חברי הכנסת, הן את השופטים והן את מבקר המדינה ונשיא המדינה.
אנה שניידר: מבחינת הסמכויות, לפי חוק יסוד הממשלה, על פי סעיף 45, ועדת אלוני היא הפוסק האחרון לגבי ראש הממשלה, שרים וסגני שרים.
ישראל כץ: מתוקף איזה סמכות?
אנה שניידר: בחוק יסוד: הממשלה כתוב, ששכרו של ראש הממשלה, השרים וסגני השרים, ייקבע או בחוק או בהחלטה של מליאת הכנסת או על ידי ועדה ציבורית שהכנסת מינתה לשם כך.
אנה שניידר: הכנסת מינתה לשם כך את ועדת אלוני.
אנה שניידר: המינוי של ועדת אלוני כולל שני חלקים: האחד, לקבוע את התנאים של ראש הממשלה, השרים וסגני השרים.
אנה שניידר: השני, להמליץ לוועדת הכספים לגבי שופטים וכל נושאי המשרה שבסמכותה של ועדת הכספים ולהמליץ לוועדת הכנסת לעניין חברי כנסת.
אנה שניידר: מה שעשתה ועדת אלוני בישיבתה האחרונה, היא החליטה לגבי ההצמדה של שכר ראש הממשלה, שרים וסגני שרים, והדבר הזה הועבר לפרסום ברשומות.
אנה שניידר: במקביל, היא החליטה להמליץ בפני ועדת הכספים לעניין השופטים ויתר נושאי המשרה שבסמכות הוועדה, כלומר, גם מבקר המדינה וגם נשיא המדינה.
אנה שניידר: במקביל, היא החליטה להמליץ לוועדת הכנסת לגבי חברי הכנסת.
אנה שניידר: עד כמה שידוע לי, בוועדת הכנסת טרם נתקיים דיון.
ישראל כץ: ועדת הכספים יכולה לקבל החלטות בלי קשר להמלצות?
ישראל כץ: הסמכות שלנו היא מתמדת?
אנה שניידר: סמכות הוועדה לגבי שופטים היא הסמכות, ועדת אלוני יכולה רק להמליץ.
אנה שניידר: זאת אומרת, הוועדה יכולה היום לומר, שהיא לא מקבלת את ההמלצה והמצב לעניין שופטים נשאר כמו שהוא.
ישראל כץ: אלמלא הייתה ועדת אלוני, היינו יכולים להעלות לסדר היום את הנושא ולהחליט אפילו לקצץ בחצי את שכר השופטים.
אנה שניידר: זו סמכות של ועדת הכספים מכוח חוק יסוד: השפיטה, שם נאמר, ששכרם של השופטים ייקבע על ידי ועדה מוועדות הכנסת.
ישראל כץ: נאמר שהוועדה מחליטה לקצץ את שכרם בחצי, כיצד הם יכולים להתגונן?
אנה שניידר: הם מגיעים לוועדה ומנסים לשכנע את חברי הוועדה.
אנה שניידר: זו החלטה, זה כמו תקנות.
ישראל כץ: לגבי שכר ותנאים יש תקדים שיש גוף מסוים שאין לו יכולת פרוצדורלית לערער?
אנה שניידר: הם ייפנו לבג"ץ ויאמרו, שהחלטת ועדת הכספים איננה סבירה.
משה גפני: היום על פי החוק, חברי הכנסת לא קובעים את שכרם ואתה לא יכול לערער על כך בשום מקום.
אנה שניידר: הם עדיין קובעים את שכרם, עוד לא עבר התיקון.
ישראל כץ: אני מנסה להבין את המעמד המשפטי והציבורי של הדיון.
ישראל כץ: נאמר שחבר הכנסת גפני משיג רוב בוועדה להוריד את שכרם של שופטי גוף שיפוטי מסוים וההחלטה עוברת, זה מה שייקרה?
אנה שניידר: ההחלטה עוברת ואז יכול להיות שמישהו שנפגע מההחלטה הזאת יגיש עתירה לבג"ץ ויאמר, שההחלטה של הוועדה איננה סבירה.
משה גפני: אבל בג"ץ עצמו נוגע לעניין.
אנה שניידר: הוא כבר דן בנושא.
אנה שניידר: בזמנו היה דיון בוועדת הכספים על שינוי בתנאי השכר של השופטים, הייתה שאלה, האם ייהנו מכך גם המוקבלים לשכר השופטים, הוגשה עתירה לבג"ץ נדמה לי על ידי חבר הכנסת פורז, שרצה שהמוקבלים לא ייהנו מההטבות שהוועדה קבעה.
אנה שניידר: בית המשפט דן בעניין למרות שכל הנוגעים בדבר היו קשורים בעניין.
ישראל כץ: הסוגייה הייתה קלה יותר כי הם לא דיברו על עצמם.
אנה שניידר: הם דיברו על עצמם.
אנה שניידר: השופט פסק, שאין ברירה, השופטים צריכים לדון גם בנושאים הקשורים בהם אחרת לא יהיה מי שידון.
אנה שניידר: אם אפנה אתכם לסעיף 10 בחוק יסוד: השפיטה, הוא אומר כך: "משכורותיהם של שופטים ותשלומים אחרים שישולמו להם בתקופת כהונתם או לאחריה או לשאיריהם לאחר מותם, ייקבעו בחוק או בהחלטה של הכנסת או של ועדה מוועדותיה, שהכנסת הסמיכה לכך".
אנה שניידר: הכנסת הסמיכה לכך את ועדת הכספים.
אנה שניידר: ההסמכה של ועדת הכספים הייתה בשנת תשנ"ג: "בהתאם לסעיף 10א' לחוק יסוד: השפיטה, מסמיכה הכנסת את ועדת הכספים לקבוע משכורותיהם של שופטים ותשלומים אחרים ששולמו להם בתקופת כהונתם".
אנה שניידר: שופט מוגדר ככולל דיין, כולל קאדי וכולל קאדי מדהב.
אנה שניידר: זאת אומרת, שאם הוועדה דנה היום בנושאי משרה שיפוטית, ההחלטה שלה תחול על כל מי שמניתי קודם.
ישראל כץ: במקרה הספציפי הזה אנחנו פועלים מתוקף החלטת כנסת ואנחנו חייבים לקבל החלטה, אין גוף אחר שיכול לעשות זאת.
ישראל כץ: הועלתה כאן סוגיה, שנציגות לא הוזמנה לדיון היום.
אנה שניידר: עד כמה שהבנתי, נציגות השופטים ביקשה לדחות את הישיבה עוד מהפעם הקודמת.
ישראל כץ: פנה אליי שר המשפטים לפני כשבוע, אמר שפנו אליו מהנהלת בתי המשפט ואמרו, שקיבלו רק יום קודם את ההודעה, הם מבקשים זמן להיערך ולכן ביקשו לדחות הישיבה.
ישראל כץ: נעניתי ודחיתי את הישיבה.
ישראל כץ: הבנתי מקרשנר, שהישיבה נדחתה בשבוע.
ישראל כץ: יכול להיות, שמשרד המשפטים לא עדכנו את נציגי השופטים.
ישראל כץ: פנה אליי אתמול חבר הכנסת מוסי רז והעיר את תשומת לבי, שהשופטים טוענים כי לא הוזמנו.
ישראל כץ: פנה אליי השופט מיכאל לינדנשטראוס ואמר, שהם לא הוזמנו, נודע להם במקרה על קיום הישיבה.
ישראל כץ: ראיתי גם מכתב הבוקר, שהשופטים טוענים שלא הוזמנו בפני ועדת אלוני.
ישראל כץ: השאלה, האם נציגות השופטים היא חלק מחויב בדיון?
אנה שניידר: לעניין ההזמנה, אני לא יודעת, צריך לשאול את מנהל הוועדה אם הם הוזמנו או לא, מקובל שהוועדה הזאת שומעת את כל מי שרוצה להשמיע משהו.
אנה שניידר: בעבר הם הוזמנו.
אנה שניידר: ועדת אלוני לא נוהגת להזמין בפניה את הטוענים, ועדת אלוני דנה על פי מסמכים שיש בפניה.
אנה שניידר: לדעתי ועדת אלוני גם לא הייתה צריכה להזמין אותם גם אם היא הייתה נוהגת להמליץ כי היא בדרג ממליץ בלבד כלפי ועדת הכספים.
אנה שניידר: היא ממליצה וועדת הכספים במהלך הדיון תשמע גם את עמדת נציגות השופטים ואת תחליט את החלטותיה.
רוני בודסקי: אני מייצג את מערכת בתי המשפט, אני המשנה למנהל בתי המשפט.
רוני בודסקי: בקשת המערכת לדחות את הדיון לתקופה לא ארוכה כדי לאפשר: א.
רוני בודסקי: לנציגות השופטים לעשות הערכת מצב שלה ולנסות לתאם עצמה עם נשיא בית המשפט העליון ועם שר המשפטים.
רוני בודסקי: ב.
רוני בודסקי: לא הספקנו להתארגן מכיוון שקיבלנו הודעה על קיום הדיון רק הבוקר.
רוני בודסקי: גם אני לא הספקתי לתאם עצמי עם נשיא בית המשפט העליון ושר המשפטים.
רוני בודסקי: טיעון לגופו של עניין, החלטה מהסוג הזה עשויה לפגוע באיכות המועמדים לשפיטה בעתיד.
רוני בודסקי: ייווצר מצב בבתי המשפט שיש שופטים ותיקים, שופטים חדשים שנפגעו בפנסיה מפנסיה תקציבית לצוברת.
רוני בודסקי: הואיל וזה משהו מאוד מהותי לגבי השופטים העתידיים, אני מבקש לדחות את הדיון.
ישראל כץ: יש הבדל בין מעשה פרוצדורלי שנעשה או לא נעשה, שלא ניתנה הודעה, אם כי לפני שבוע הייתה פניה של שר המשפטים ואני מייד נעניתי לה, הוא אמר, שרק יום קודם נודע לכם על הדיון ואז דחינו את הישיבה בשבוע.
ישראל כץ: ההודעה נמסרה למי שמקובל למוסרה, אבל ההודעה לא הגיעה בזמן לנציגות השופטים.
ישראל כץ: לא חשוב מי אשם, אבל אנחנו מחויבים לתקן זאת.
ישראל כץ: מה שאתה אומר כרגע, שאתם מבקשים להיערך, לגבש ולתאם עמדות וכאן מדובר בדבר אחר לחלוטין.
רוני בודסקי: תנו לנו פרק זמן של עשרה ימים.
ישראל כץ: כל עוד תולים זאת בהיבטים טכניים, ברור שלא נוכל לדון מבלי שנשמע את הנציגות המתאימה של הנהלת בתי המשפט והשופטים שיזכו להשמיע כאן את הטענות.
ישראל כץ: יחד עם זאת, להיערך ולתאם, אלה דברים מסוג אחר, להיערך המשמעות היא, שזה יכול להיות כמה שבועות.
רוני בודסקי: הבקשה שלנו היא דחייה ללא תאריך, תקבעו תאריך לעוד עשרה ימים, תודיעי לי ואני אודיע לנציגות.
אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, בצדק הפנת שאלות ליועצת המשפטית, אנה שניידר, ועמדת על הבעייתיות, כי לשופטים אין בפני מי לערער, יש כאן היבט ציבורי.
אבשלום וילן: אני מציע, שתזמן אותם לישיבה ליום רביעי הבא, שיספיקו להתכונן, זה מספיק זמן.
ישראל כץ: ראש הממשלה, השרים, סגני השרים, שיתמנו לאחר 1 ביוני, שכרם – על פי החלטות קיימות – יוצמד למדד.
ישראל כץ: לעומת זאת, שופטים וחברי כנסת שיתמנו לאחר 1 ביוני עדיין ימשיכו ליהנות מהשכר הממוצע.
ישראל כץ: לכן אני מציע לקבל החלטה לפני 1 ביוני.
ישראל כץ: אני מציע שכבוד נציג השופטים – בהתייעצות עם נציגות השופטים - יהיה מחר בקשר עם מנהל הוועדה וימסור לו מה בקשתם, האם אתם מבקשים לקיים את הדיון כבר בתחילת שבוע הבא?
ישראל כץ: אני סבור שצריך לקבל את ההחלטה לפני 1 ביוני.
ישראל כץ: אפשר להתחיל את הדיון בהקדם, לקיים דיון נרחב שבו נשמע את הדעות השונות.
ישראל כץ: אפשר לדחות את הדיון, אנשים יגיעו עם עמדות מגובשות ונקבל את ההכרעה בסדר דין מקוצר.
ישראל כץ: אני ממליץ על האפשרות הראשונה אבל אני מאפשר לכם לבחור את האלטרנטיבה.
משה גפני: אני מבקש להזמין לדיון גם את נציגות הקאדים.
ישראל כץ: הקאדים או הדיינים?
משה גפני: הקאדים.
חיים כץ: אני מבקש להזמין את הדיינים.
ישראל כץ: חברי הכנסת, האם רוח הדברים מקובלת עליכם?
ישראל כץ: אם כך, נודה לרוני בודסקי, ממלא מקום מנהל בתי המשפט.
סמדר אלחנני: אני חושבת שמייחסים כאן חשיבות מאוד גדולה לנושא הזה.
סמדר אלחנני: הסיכוי שתהיה החמרה ב-1 בינואר 2002 הוא בערך כמו הסיכוי שתהיה הטבה ב-1 בינואר 2002.
סמדר אלחנני: הסיכוי שהשכר הממוצע במשק יעלה יותר מהמדד גם השנה - - -
ישראל כץ: את כבר נכנסת לגופו של עניין, אנחנו לא מנהלים כרגע דיון בעניין, לא רציתי להיכנס לתוך הנושא עצמו.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אתה מקבל את הבקשה שלי להזמין את נציגי הקאדים?
ישראל כץ: אני אשאל את היועצת המשפטית מה מקובל.
אנה שניידר: אם אתה מזמין את נציגות השופטים, לדעתי אפילו צריך להזמין את נציגות הדיינים והקאדים.
משה גפני: אני מדבר על הקאדים.
אנה שניידר: אי אפשר לעשות הבחנה, מי שרוצה להופיע בפני הוועדה והוא קשור לעניין, אין ספק שגם הקאדים קשורים וגם הדיינים קשורים, לכן יש להזמינם.
ישראל כץ: אנחנו לא עוברים לנושא הבא: שכרו ותנאיו של נשיא בית הדין השרעי לערעורים, אנחנו נבקש לקיים את הדיון יחד עם הנושא הקודם.
מוחמד ברכה: לא מדובר בקביעת שכר אלא בהשוואת מענק.
ישראל כץ: בכל מקרה, אנחנו לא מקיימים את הדיון היום, שני הנושאים קשורים אחד בשני.
מוחמד ברכה: אבל כאן אנחנו לא קובעים את גובה השכר אלא את המעמד.
ישראל כץ: את הנושא של שכר ותנאיו של נשיא בית הדין השרעי לערעורים נקיים יחד כאשר נדון בנושא הצמדת שכר נושאי משרה שיפוטית למדד המחירים לצרכן.
ישראל כץ: אני מציע להזמין לדיון את השופט אלוני.
משה גפני: אדוני יושב ראש הוועדה, הרעיון שאני אמליץ עליו בדיון, שכל מי שעומד בראש אינסטנציה שיפוטית בכירה, גם נשיא בית הדין השרעי, יהיה שווה למעמד הבכיר ביותר בכל אינסטנציה הכי גבוהה במדינה.
משה גפני: כלומר, להשוות את מעמדו לנשיא בית המשפט העליון.
משה גפני: שר הדתות הקודם, יוסי ביילין, טען זאת במכתבו.
ישראל כץ: לחבר הכנסת אבשלום וילן הצעה לסדר.
אבשלום וילן: כבוד היושב ראש, יש לי הערה לסדר שאני סוחב אותה בבטן ימים רבים.
אבשלום וילן: אני חושב שמאז הקמת ממשלת אחדות, חלה זילות חמורה בעבודתה של ועדת הכספים.
אבשלום וילן: אני רוצה לומר, חברי הכנסת לא מגיעים לוועדה.
אבשלום וילן: ראית את אנשי מפלגת העבודה בדיונים כאן?
אבשלום וילן: אני לא רואה אותם.
ישראל כץ: זה לא נכון לומר שחלה בוועדה זילות.
אבשלום וילן: חברי ש"ס למשל נמצאים בקואליציה, אבל מעכבים העברות תקציביות.
אבשלום וילן: פונים אליי גופים שונים שמעכבים להם העברות תקציביות משום שלש"ס יש ויכוחים בתוך הקואליציה.
אבשלום וילן: זה לא מצב שהאופוזיציה עוצרת העברות תקציביות, אתם מעכבים פניות תקציביות בגלל ויכוחים והוועדה הזאת לא מתפקדת.
משה גפני: הוועדה מתפקדת מצוין, מה אתה רוצה מהוועדה?
ישראל כץ: אולי אתה לא שבע רצון מההחלטות שלה, אבל הוועדה מתפקדת.
אבשלום וילן: אין לי בעיה עם ההחלטות, הבעיה היא שמעכבים פניות תקציביות בגלל ויכוחים של 80 חברי כנסת בקואליציה.
אבשלום וילן: למשל, ראיתי שמחר ישיבת ועדת הכספים מבוטלת, מה הסיבה?
ישראל כץ: בעקבות חוק של ההסתדרות שעבר לוועדת העבודה והרווחה.
אבשלום וילן: אני אומר לך, אני מאוד מודאג מעבודת הוועדה.
אבשלום וילן: הוועדה היא "כלב השמירה" בנושאים כלכליים של המדינה, ולצערי יש כאן התרופפות.
משה גפני: הוועדה מתפקדת מצוין, אני מבין את הביקורת שלך, יש לי ביקורת קשה יותר, משרד האוצר עושה דברים שאסור לו לעשות, יש דברים שהוא לא מקדם בגלל שהפקידים עוצרים זאת.
משה גפני: אם הוועדה הייתה חותמת גומי היא הייתה מאשרת את כל הפניות של האוצר, אנחנו לא חותמת גומי, להפך, תפקידה של הוועדה לבקר את הפעולות הכספיות של הממשלה והיא לא מתפקדת כמו שצריך, עדיין אין לנו ביקורת נוקבת.
ישראל כץ: חברים, בשבוע הבא נדון בכל הרביזיות, הממשלה צריכה להביא מספר בקשות תקציביות כפי שהיא התחייבה והיא לא עושה זאת.
ישראל כץ: לפנינו הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות.
מירי כץ: חוק השקעות משותפות בנאמנות קובע למעשה את ההסדרים שלפיהם פועלות הקרנות.
מירי כץ: העיקרון שלפיהן פועלות הקרנות היא שיש חברה שהיא מנהלת הקרן, חברה שמשמשת כנאמן ומפקחת עליה.
מירי כץ: הקרנות מוציאות יחידות שמשקפות את נכסי הקרן.
מירי כץ: המחיר משוערך כל יום, ובהתאם לכך נקבעות יחידות הקרן.
מירי כץ: כל יום יש אפשרות לקנות יחידות חדשות ולפדות יחידות.
מירי כץ: מרבית הקרנות בארץ, למעט שתיים, או בעצם היום כבר כמעט אחת וחצי – הן קרנות פתוחות.
מירי כץ: יש קרן וחצי שהן קרנות סגורות.
אנה שניידר: מה ההבדל?
מירי כץ: קרן פתוחה היא קרן שלא הגבילה מראש את מספר היחידות שהיא עשויה ליצור, זאת אומרת שהיא יכולה ביום אחד לעמוד על מיליון יחידות וביום שאחריו – לעמוד על מיליארד יחידות.
מירי כץ: קרן סגורה קבעה מראש את מספר היחידות המקסימלי שהיא עשויה להוציא, והתחייבה לא לעבור על המספר הזה.
דורית גילת: בקרן סגורה יש רק מועד אחד שאפשר להיכנס ולצאת ממנה.
דורית גילת: המועד יכול להיקבע פעם בחצי שנה, אבל לא בכל יום.
דורית גילת: בין המועדים, היחידות שלה נסחרות בבורסה.
דורית גילת: אל קרן פתוחה אפשר להיכנס בכל יום.
מירי כץ: מה שנובע מכך הוא בעיקר עניין של שיערוך המחיר.
מירי כץ: החוק בעיקרו מביא תיקונים שהם פרי ניסיון שנצבר במשך הזמן.
מירי כץ: מדובר בעיקר בתיקונים טכניים.
מירי כץ: התיקון הראשון נובע מתיקון חוק החברות.
אנה שניידר: הסעיף הראשון מתייחס לסעיף 9 – לגבי הנאמן.
אנה שניידר: תסבירי את הסעיף, ומה התיקון המבוקש.
מירי כץ: הסעיף מגדיר מה המגבלות שחלות על מי שרוצה לשמש כנאמן בקרן.
אנה שניידר: הסעיף הקיים אומר: לא תשמש חברה נאמן לקרן, אלא אם כן אושרה בידי יושב ראש הרשות לאחר שנתקיימו בה כל מיני תנאים.
אנה שניידר: בסעיף קטן (ד) כתוב: "לא תשמש חברה נאמן לקרן אם נתקיים אחד מאלה.
אנה שניידר: ." ויש ארבע אפשרויות, שאם אחת מהן קיימת, החברה לא יכולה לשמש נאמן.
אנה שניידר: בפסקה (4) הקיימת כתוב: "יש לה, או לחברה השולטת בה, או לחברה בשליטה של חברה כאמור, קשר מהותי להנהלה העסקית של מנהל הקרן, של חברה השולטת במנהל הקרן, או של חברה בשליטה של חברה כאמור.
אנה שניידר: לעניין זה – קשר מהותי להנהלה העסקית, כמשמעותו בסעיף 96 ב (ד) בפקודת החברות, למעט קשר עסקי שמקיים בנק במתן שירותים בנקאיים מקובלים במהלך עסקיו הרגיל, ובלבד שאינו מהותי לבנק.
אנה שניידר: במקום הפסקה הזו רוצים לתקן ולהכניס את פסקה (4), שאומרת: "יש לה, לאדם השולט בה או לתאגיד בשליטה של אדם כאמור, קשר עסקי מהותי קבוע או קשר מקצועי, במישרין או בעקיפין, עם מנהל הקרן, עם אדם השולט במנהל הקרן, או עם תאגיד בשליטת אדם כאמור; לעניין זה, "קשר מקצועי" - מתן שירותים מקצועיים דרך קבע, בתמורה, למעט קשר עסקי שמקיים בנק במתן שירותים בנקאיים מקובלים במהלך עסקיו הרגיל, ובלבד שאינו מהותי לבנק".
אנה שניידר: אני מבינה שעיקר השינוי הוא בקטע של קשר מקצועי, ואם תוכלי – תסבירי מדוע.
מירי כץ: ודאי.
מירי כץ: קודם כל – כמו שאתם רואים, הסעיף כולו דן בניגודי עניינים אפשריים, וקובעים מה הם ניגודי העניינים שמונעים חברה מלשמש נאמן בקרן.
מירי כץ: יש בעצם שני שינויים: שינוי אחד מתייחס לקשר מהותי להנהלה העסקית, שכמו שאתם רואים כרגע, בנוסח הנוכחי, מפנה לפקודת החברות.
מירי כץ: ההגדרה הזו לא קיימת יותר בפקודת החברות, היא בוטלה, ולכן אנחנו פירטנו את הדברים בסעיף עצמו.
מירי כץ: שינוי נוסף הוא שהיום מדובר רק על קשר באמצעות החברה ששולטת למעלה.
מירי כץ: חשבנו שיהיה נכון לא להתייחס רק לחברה אלא לכל אדם, והשליטה היא גם מלמעלה וגם מלמטה.
יעקב ליצמן: זאת אומרת, לפי הסעיף הזה, שבנק שנותן שירותים לכולם - -
מירי כץ: ולכן זה לא ייחשב.
מירי כץ: מיעטנו, ואמרנו שזה לא קשר שאנחנו רואים אותו כקשר שמונע.
יעקב ליצמן: אבל בכל זאת, יש איזו בעיה.
יעקב ליצמן: יכול להיות שיש לבנק אינטרס.
מירי כץ: קודם כל, השיטה עצמה קובעת באמת הגבלים אפשריים.
מירי כץ: ראינו שהקשר העיקרי לצורך הזה הוא הקשר של עמלה שעלולה להיות גבוהה מידי, וישנו סעיף אחר, בהמשך, שמונע אפשרות מבנק להעדיף או להפלות קרן שבקבוצה, מבחינת העמלות.
יעקב ליצמן: למשל – במשבר המניות שהיה בשנות ה-80, אני מבין שבעקבות המשבר היה חוק.
מירי כץ: נכון.
יעקב ליצמן: זה גם קשור לזה, בעקיפין?
מירי כץ: התשובה היא – כן, וזו אחת הבעיות המבניות, אבל הסעיף הזה, שהוא סעיף טכני, לא התיימר לפתור את כל העניין ולאסור על בנק לנהל קרנות נאמנות.
מירי כץ: ישנו סעיף אחר בחוק, שבו נגענו והתייחסנו אליו, בנושא של העמלות.
מירי כץ: הסעיף הזה מתייחס קודם כל רק לנאמן.
מירי כץ: אין בעצם חברה בארץ שלא נזקקת לשירותי בנק, ולכן, כל עוד מדובר בשירותים כספיים רגילים, העובדה שחברה עובדת עם בנק מסוים לא תיראה- כשמדובר במהלך העסקים הרגיל, לא באיזה מיזם משותף – כפוגמת ביכולתה לשמש נאמן של אותה קרן, כי אי אפשר להימלט, בעצם, משימוש בשירותים כאלה.
סמדר אלחנני: אני רוצה להעביר את זה לפסים מעשיים, ולנצל את העובדה שיש כאן אנשים מהקרנות.
סמדר אלחנני: אני רוצה שתתנו דוגמה איך זה לפני החוק, ואחרי החוק.
סמדר אלחנני: תנו דוגמה מעשית איפה זה שינה למישהו.
דורית גילת: זה לא שינה.
דורית גילת: נשים את הדברים על השולחן – אין פה שינוי מהותי.
סמדר אלחנני: היום מישהו מפסיק עסק, או מישהו יכול להצטרף לעסקים?
מירי כץ: את מדברת בהקשר לבנקים, או בכלל?
סמדר אלחנני: בכלל, בסעיף הזה.
דורית גילת: התיקון הזה לא שינה כלום.
מירי כץ: לא הייתי אומרת שהוא לא שינה כלום.
מירי כץ: עד היום, אם היו חברות בשליטה של אותו אדם – לא היתה מניעה שהם ישמשו כנאמן, ומהיום תהיה מניעה.
מירי כץ: זה הרחיב את מעגל האנשים שאנחנו רואים אותם כנגועים בניגוד עניינים, אבל כל השאר - -
סמדר אלחנני: אנשים או חברות?
מירי כץ: הפכנו את זה גם לחברות.
מירי כץ: עד היום זה היה חברה, והיום מדובר על אדם, אז יש הרחבה מסוימת של מעגל האנשים שאנחנו רואים אותם כנגועים בניגוד עניינים, אבל רוב השינוי נובע מעצם הצורך להכניס את ההגדרה לתוך הסעיף, כתוצאה מביטול ההגדרה בחוק החברות.
דוד לביא: בענף הקרנות פועלות היום 11 חברות שמשמשות כנאמן למנהלי קרנות, ואף אחת מהן לא נפגעת.
סמדר אלחנני: ויהיו כאלה שיוכלו עכשיו להצטרף, כאשר קודם זה נמנע מהן?
דן אלון: אין שום בעיה עם הסעיף הזה.
מיכאל קליינר: מה שמאפיין את החוק הזה הוא לא מה שיש בו, אלא מה שאין בו.
מיכאל קליינר: אני ישבתי בראש ועדת משנה שישבה על חוק עם אותו שם הרבה מאד זמן - -
אנה שניידר: זה אותו חוק.
ישראל כץ: כדי שנוכל להתקדם – יש כאן מישהו מהנוכחים שיש לו משהו נגד החוק הזה?
עופר פלג: האוצר הוא בעד החוק.
יעקב ליצמן: איך זה שיש תמימות דעים בין כולם?
ישראל כץ: מה העמדה של נציג לשכת המסחר?
ש. פרנקל: אין לנו בעיה.
ש. פרנקל: אנחנו בעד.
מירי כץ: זה בעצם הוגש עוד בימיו של אברהם שוחט כשר אוצר.
ישראל כץ: אולי תוכלי לסכם בקצרה במה זה עשוי לשנות את המציאות הקיימת, ולצורך מה.
מירי כץ: חלק מהתיקונים עוסקים בנושאי ניגודי העניינים.
ישראל כץ: מה מטרתם?
ישראל כץ: מה ביחס למציאות הקיימת צריך להשתנות, או שתהיה אופציה לשינוי, ולמה?
מירי כץ: רוב הסעיפים עוסקים בנושאי ניגודי עניינים בין מנהלי קרנות, נאמנים בקרנות, והיחס שלהם לקרנות.
אנה שניידר: למדו, מהפעלת החוק, שיש אי אילו בעיות בנושאים מסוימים.
מירי כץ: כאן הסעיפים הם די אקלקטיים, כלומר- כל מיני קשיים שנתקלנו בהם, שמנהלי הקרנות נתקלו בהם.
מירי כץ: לדוגמה – הסעיף שהכי בוער בעצמותיהם של הנוכחים האחרים כאן, סעיף 22.
מירי כץ: אנחנו, בזמנו, עשינו תיקון באותם ניגודי עניינים שנזכרו כאן.
מירי כץ: רצינו להרחיב את רשימת המקרים שבהם דירקטור שמנהל קרן לא יוכל לשמש בתפקידו.
מירי כץ: רצינו למנוע ממנו לשמש בתפקידו אם הוא חבר בוועדת השקעות או חבר דירקטוריון בגופים אחרים שגם הם משקיעים, כדי למנוע ריכוזיות יתר במשק, כאשר כולם משקיעים באותם ניירות.
מירי כץ: במסגרת הזו כללנו גם את קופות הגמל.
מירי כץ: באו מנהלי הקרנות, והציגו בפנינו שעם כל הרצון הטוב ליצור את המגוון, המשק שלנו מידי קטן.
מירי כץ: זה פוגע בקרנות הקטנות.
מירי כץ: לנו יש עניין לעודד את הקרנות הקטנות, משום שבארץ, בגלל הבעיה המבנית, אחוז גבוה מאד של הקרנות מנוהלות על ידי הקופות הבנקאיות.
מירי כץ: לכן הגענו למסקנה שלמרות שכוונתנו היתה טובה, ורצינו בעצם ליצור את המגוון, אולי עשינו over shooting בכך שפגענו בקרנות הקטנות, שיש לנו עניין מנימוקים אחרים לעודד אותן.
מיכאל קליינר: אני עוד זוכר את הוויכוח לגבי תיקון מספר 6.
מירי כץ: לקח שנתיים ושלושה שרי אוצר לשנות את זה.
מירי כץ: אין כאן שום דבר של שינוי תפיסה מהותי.
מירי כץ: הכל זה שיפורים טכניים, שנועדו בחלקם להקל ובחלקם להבהיר.
ישראל כץ: נעבור להקראת החוק.
אנה שניידר: אני מבינה שהסעיף הראשון אושר.
אנה שניידר: סעיף 2 מתייחס לסעיף 16(ב) לחוק, דן בדירקטוריון מנהל הקרן.
אנה שניידר: סעיף קטן (ב) אומר שמספר הדירקטורים של מנהל קרן, המכהנים גם כדירקטורים של מנהל קרן אחר, של קופת גמל, חברה מנהלת קופת גמל, חברה לניהול תיקי השקעות עבור הזולת, חברה לייעוץ השקעות או חברת חיתום – לא יעלה על שליש ממספרם הכולל.
אנה שניידר: מה שרוצים לעשות כאן זה להוסיף גם מבטח, כמו חברת ביטוח.
מירי כץ: ההסבר הוא שאנחנו לא מעונינים שאותם אנשים יישבו בכל הגופים שמשקיעים.
מיכאל קליינר: תיקון חשוב ונכון.
סמדר אלחנני: אבל פה זו החמרה.
סמדר אלחנני: אני מקווה שחברות הביטוח ינהלו תיקים כראוי וישקיעו כראוי - -
מירי כץ: אנחנו מנסים לעשות את מה שנכון – לא לעכב ולא להכביד, ולהיות ענייניים.
מירי כץ: זאת המסקנה שהגענו אליה, במסגרת הזו.
סמדר אלחנני: התחולה היא 6 חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
מירי כץ: כן, הם צריכים להתארגן.
סמדר אלחנני: כן, אבל את יודעת שזה תלוי במדפיס הממשלתי.
סמדר אלחנני: למה לא לכתוב תאריך תחולה ספציפי, ולקחת בחשבון חודש לפרסום וכן הלאה.
יעקב ליצמן: זה בדיוק מהסיבה שהסברת – היות וזה תלוי במדפיס הממשלתי זה יכול לקחת עוד כמה חודשים.
אנה שניידר: לפי החוק, חוק צריך להתפרסם תוך 10 ימים מיום קבלתו בכנסת, אז קודם כל זה תלוי מתי החוק יתקבל בכנסת, ואז צריך להוסיף עוד 10 ימים.
אנה שניידר: לכן זה לא כל כך נורא שכתוב "שישה חודשים מיום פרסומו".
סמדר אלחנני: אני לא אוהבת את הערטילאיות הזו.
יעקב ליצמן: אני לא רואה סיבה למה לא לומר שזה יחול מתחילת שנת 2002.
מיכאל קליינר: השאלה היא מה אם מישהו צריך יותר זמן.
מיכאל קליינר: אני לא הייתי עושה את זה.
מיכאל קליינר: דווקא אלה שזה יכול להחמיר אתם – להם צריך לתת יותר זמן.
מירי כץ: לנו ודאי אין התנגדות.
דוד לביא: כדי לשים את הדברים בפרופורציה – החוק אינו מונע ממי שמשמש כדירקטור אצל מבטח לשמש כדירקטור אצל מנהל מנהל קרן, הוא רק מגביל מספרית.
ישראל כץ: איגוד לשכות המסחר מייצג את חברות הביטוח?
ישראל כץ: אז הם לא קיבלו כאן בעצם אפשרות לבטא את עמדתם.
סמדר אלחנני: אבל זו לא בעיה של חברות הביטוח.
ישראל כץ: אבל כאן מחמירים אתם.
סמדר אלחנני: לא אתם.
סמדר אלחנני: עם הדירקטורים.
מירי כץ: יש יותר ויותר חברות ביטוח שעוסקות בתחום שוק ההון, ומשקיעות.
מירי כץ: אמנם אנחנו לא רוצים את הכפילות הזו ביותר משליש מהדירקטורים, אבל התיקון כאן לחברות הביטוח אלא אומר – קרן נאמנות לא תוכל להעסיק יותר משליש מהדירקטורים שלה כאלה שמשמשים, בין השאר, בחברות ביטוח.
ישראל כץ: אז זה מגביל את אנשי חברות הביטוח, זה ברור.
יצחק ויניש: אתה צודק, אבל באופן מעשי חברות הביטוח במילא מגבילות את עצמן, משיקולים שלהן.
יצחק ויניש: הן לא רוצות שמידע שעובר מאצלם יעבור דרך הדירקטורים לקרנות אחרות.
יצחק ויניש: אני יודע על כך, מניסיון.
ישראל כץ: שיטת הדיון צריכה להיות כאן שמציעים הצעות, וכל גורם שעשוי או עלול להיפגע אמור לקבל את האפשרות להציג את עמדתו.
ישראל כץ: חברות הביטוח לא מיוצגות בדיון הזה, והדבר עלה תוך כדי דיון.
מיכאל קליינר: אנחנו אומרים שאנחנו לא רוצים שבדירקטוריון יהיו אנשים שיש להם ניגוד אינטרסים פוטנציאלי, מעל לאחוז מסוים.
ישראל כץ: אבל אנחנו שואפים, באופן עקרוני, לתת לגופים כאלה לנמק את עמדתם.
מיכאל קליינר: אתה אומר שבפורום מסוים לא יהיה אחוז מסוים לאנשים מסוימים.
מיכאל קליינר: את חברת הביטוח זה לא מעניין.
ישראל כץ: נניח שלא היה איסור ועכשיו היו מביאים חוק שלא יכול להיות בדירקטוריון מסוים יותר מאחוז מסוים של חברי כנסת.
ישראל כץ: היית שואף שנציגות של הכנסת תבוא ותנמק מדוע לא להטיל מגבלות.
סמדר אלחנני: איך תמצא את האנשים שמכהנים כדירקטורים בשני סוגים של ועדות השקעה- גם בחברת ביטוח וגם בקרן נאמנות?
סמדר אלחנני: הם לא מיוצגים בכלל.
אנה שניידר: אני רוצה להסב את תשומת לבכם שהצעת החוק פורסמה ב- 7 במאי.