GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורן אלדד: זו רמת סיכון גבוהה, מן הסתם.
<אורן אלדד: בשביל זה יש קטגוריה לזה.
<אורן אלדד: אני חושב דווקא שזה צריך להיראות בחיוב, שבאה חברה ואמרה: אל תשימו משהו כולל על הכול, כי לפעמים יכול להיות משהו מסוכן שנדרש דווקא שיהיה עליו מינוף קצת מופחת לצורך העניין.
<אורן אלדד: השאלה כמה, שזו שאלה אחרת.
<אורן אלדד: אז בנושא הזה, קודם כול, אנחנו חושבים שבאמת זה צריך להיות מפורסם בתקנות, צריך לדעת היטב מה הקטגוריות הללו.
<אורן אלדד: וכמובן שיש לנו מחלוקת גם על המספרים, שלדעתנו המקצועית לצורך העניין הם נמוכים ביותר ולא משקפים בעיקר את רצון השוק.
<אורן אלדד: זה בנושא הזה.
בועז טופורובסקי: איזה מספרים, ברמות סיכון?
<אורן אלדד: המספרים של המינוף למעשה.
בועז טופורובסקי: אבל אתם הייתם הכי קמצנים כאילו.
<אורן אלדד: בסדר.
<אורן אלדד: לא קמצנים, אנחנו ריאליים.
בועז טופורובסקי: לא, בסדר גמור.
<אורן אלדד: אנחנו ריאליים.
<אורן אלדד: אז זה בנושא הזה.
<אורן אלדד: בנושא של לקוח כשיר, גם זה עוד הערה שאנחנו נתנו.
<אורן אלדד: ולהזכיר לצוותים שקיבלו את ההערות שלנו, פה הרעיון המקורי היה שלקוח כשיר יוגדר מי שלמעשה מי חותם ומבקש מראש שהוא מבין והוא יודע את המשמעויות שחלות עליו, שהוא מבין את הסיכון שהוא נוטל על עצמו.
<אורן אלדד: אני לא חושב שבן-אדם צריך 12,000,000 שקל בשביל להחליט שהוא משקיע באפיק מסוכן יותר.
<אורן אלדד: גם אדם שיש לו 2,000,000 שקל בבעלותו, 3,000,000 שקל בבעלותו, זה בן-אדם שיכול לקבל החלטה מושכלת.
<אורן אלדד: בוא נגיד שיש לנו ילדים בני 18 היום או 17 שעולים על הרכב, והמדינה לא שמה סטופ במנוע ב-100 כדי שהם לא יעברו את זה.
<אורן אלדד: אנשים יכולים ליטול סיכון פה בהחלטתם כל עוד הם בגירים, אני לא חושב שהתחום הזה צריך להיות מוחרג מהנושא הזה.
<אורן אלדד: בהחלט אם רוצים באמת להגן על אותו משקיע בודד שלא מכיר ולא יודע אפשר לעשות את זה, אבל הנושא של לקוח כשיר לא רלוונטי פה במבחנים שמוצעים פה.
<אורן אלדד: זה אמור להיות על-פי בקשתו של האדם.
<אורן אלדד: אם בא בן-אדם בוגר, מבקש להסתכן, מי אנחנו שנבוא ונגביל אותו, שנעצור אותו באיזושהי פעילות חופשית בשוק ההון לצורך העניין.
<אורן אלדד: לא עושים בבנקים, לא עושים את זה בבתי-השקעות, אין סיבה שיחילו את זה על זירות המסחר.
<אורן אלדד: ואם כבר מחליטים להחיל את המבחנים הללו, אז כמו שהצענו, הסכום שיש בבעלותו צריך להיות נמוך לאין שיעור.
<אורן אלדד: ואפשר אולי מנגד, אם הרשות מעוניינת בכך, מעט להרים את מחזורי המסחר, כי גם פה יש עוד מקום, מחזורי המסחר שהוצעו הם מתחת לממוצע ללקוחות כשירים, אז בהחלט יש מקום עוד טיפה להרים אותם מנגד, אם מחפשים עוד איזושהי - - -
בועז טופורובסקי: מה, 10,000,000 שקל?
<אורן אלדד: כן.
<אורן אלדד: לקוח כשיר סוחר ביותר מ-10,000,000 שקל.
<אורן אלדד: הרבה לקוחות סוחרים בהרבה יותר מ-10,000,000 שקל.
בועז טופורובסקי: בחצי שנה?
בועז טופורובסקי: בחודש?
<אורן אלדד: שוב, זה סכום ממונף.
בועז טופורובסקי: מה זה 10,000,000 שקל?
<אורן אלדד: חשוב להבין: זה סכום ממונף והוא בדולרים בדרך כלל.
<אורן אלדד: סכום של 10,000,000 שקל של מחזור, זה לא סכום שהוא שערורייתי לצורך העניין במספרים שלנו.
<טל זהר: אני רוצה לחזור לנושא הלקוח הכשיר.
<טל זהר: חשוב לזכור שלא לפי חוקים אחרים, לפי החוק הזה שלנו, חברה שכל הלקוחות שלה הם כשירים לפי ההכללה הכללית יותר של כל חוקי ניירות ערך, היא לא חייבת להיות זירה.
<שרה קנדלר: היא לא חייבת לקבל רישיון זירה.
<טל זהר: היא אינה זירה לפי החוק.
<טל זהר: אז מה בעצם אומרים פה?
<טל זהר: אם חברה, כל הלקוחות שלה הם לקוחות כשירים, היא לא חייבת בכלל רישיון זירה מצד אחד.
<טל זהר: מצד שני, אם יש לה רישיון זירה, אז הלקוחות הכשירים צריכים להיות יותר מוכשרים מלקוחות כשירים רגילים.
<טל זהר: מה ההיגיון פה?
<טל זהר: יש פה כפל שלא ברור לי.
<טל אבן-זהב: יותר מזה, יש כאן משהו לא הגיוני, שרה.
<שרה קנדלר: לא, אני אסביר.
<טל אבן-זהב: יש כאן משהו בלתי סביר.
<טל אבן-זהב: כי אם לקוח עושה 30 עסקאות במקום אחר - - -
<שרה קנדלר: פה אנחנו מסכימים.
<טל אבן-זהב: הבנתי.
<טל אבן-זהב: אתם בטח רוצים לתקן.
<שרה קנדלר: אנחנו רוצים לתקן.
<שרה קנדלר: כי כשתיקון 42 עבר, זה היה לפני שהלקוח הכשיר נכנס לחוק ניירות ערך.
<טל אבן-זהב: אז אתם מבינים בכלל את חוסר הוודאות העצום שנכנס לכאן.
<שרה קנדלר: זה לא חוסר ודאות, המצב הקיים הוא המצב הקיים.
<שרה קנדלר: אנחנו נעביר את החקיקה ונתקן את התוספת בעניין הזירות.
<טל אבן-זהב: כן, אני מבינה, אני רק אומרת: זה חוסר ודאות מבחינת זירה שקיימת היום ואומרת: אני נכנסת לרגולציה או לא נכנסת לרגולציה, היא היום בעצם לא יכולה באמת לתכנן את ה - - -
<שרה קנדלר: את מייצגת זירה שיש לה רק לקוחות כשירים?
<טל אבן-זהב: יש גם זירות כאלה של רק לקוחות כשירים.
<שרה קנדלר: יש לכם באיגוד?
<שרה קנדלר: לא, אני שואלת.
<טל אבן-זהב: יש זירות שיכולות להיות קרובות לזה.
<טל זהר: אבל מה הקשר בין מה שקורה עכשיו למה שיקרה אחרי רגולציה?
<טל זהר: ומה שגם, עוד יותר, מה שאמרת לגבי החוק, אני מכבד את זה אבל אני חושב שזה לא רלוונטי, כי כשיהיה חוק אנחנו נשב ונראה מה יעבור.
<טל זהר: אבל זה יקרה אולי לקראת סוף העשור בקצב הזה.
בועז טופורובסקי: שאלה לרשות: בהנחה שאני מקבל את גישתכם לגבי סיווג לקוח שהוא יהיה לקוח כשיר, לא תבקשו לשנות אחר כך את סעיף 44ל לחוק?
<שרה קנדלר: אנחנו כן.
<קריאה: היא אמרה שהיא רוצה לשנות.
<שרה קנדלר: זה בדיוק מה שהסברתי עכשיו, שלא שמעת אותי כנראה.
<קריאה: אז יש פה חוסר ודאות, אי-אפשר לעבוד ככה.
<שרה קנדלר: אפשר רגע לדבר?
<שרה קנדלר: כשתיקון 42 עבר לא היה לקוח כשיר עדיין בחוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: התיקון שהכניס את הלקוח הכשיר היחיד קרה אחרי שנושא הזירות נכנס לחוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: לכן לטעמנו יש צורך לתקן גם את זה.
<שרה קנדלר: אבל זה לא כרגע על השולחן כי אנחנו לא מתקנים כרגע את התוספת.
<טל זהר: אתה מבין את הקונפליקט.
<טל אבן-זהב: לגבי אי הוודאות ברור לחלוטין.
<טל אבן-זהב: עכשיו זה מתקשר גם לעוד נקודה, והיא הוראת המעבר למעשה שהרשות הכניסה לתקנות.
<טל אבן-זהב: ובצער רב אנחנו אומרים שהוראת המעבר אפשר למחוק אותה, היא לא עוזרת דבר, מפני שצריך להבין שבשוק הזה שנתיים של פעילות, אם אנחנו לא יודעים מה קורה אחרי השנתיים האלה והתנאים יכולים להשתנות כמו שהרשות רוצה בהסמכה וכו', אז אין לזה שום משמעות.
<טל אבן-זהב: אנשים לא ייכנסו להשקעה ברגולציה כזאת למשך שנתיים על בסיס תקנה שיכולה להשתנות אחרי שנתיים.
<טל אבן-זהב: זה דבר בלתי סביר, צריך להבין בשוק הזה.
<טל זהר: בפוליטיקה היו קוראים לזה "ספין", ניסיון להגיד: כן, אנחנו הולכים על מינוף 1 ל-50.
<טל זהר: אבל זה לא נכון, אנחנו הולכים עכשיו להקים חברה - - -
בועז טופורובסקי: בסדר, אוקיי.
בועז טופורובסקי: יש עוד הערות לפרק ג' – הערות, ניסוח, משהו?
<רונן סולומון: כן.
<רונן סולומון: עוד הערה שלא קיבלנו עליה מענה זה בנושא של הגבלת רמת המינוף בבנקים.
<רונן סולומון: זה מסמך שהמפקח על הבנקים או הנציגים שלו, שאני לא יודע איפה הם, היו צריכים להניח בפני הוועדה.
<רונן סולומון: הרי דיברנו על הנושא הזה, שאין פה מגבלה.
<רונן סולומון: אני מדבר על הבנקים הישראלים, כמו FIBI-FX וכדומה, שמפעילים פה זירות מסחר בלי הגבלה, בלי מבחנים של לקוחות כשירים וכדומה.
<רונן סולומון: אלא אם הונח לכם מסמך ואנחנו לא ראינו.
<קרן גבאי: קרן גבאי מבנק ישראל.
<קריאה: יש פה מבנק ישראל, יש פה נציגים.
בועז טופורובסקי: אני מופתע שהגעתם.
<קרן גבאי: אני פה מהלשכה המשפטית.
בועז טופורובסקי: כן, אבל בואי רק שבי, שנשמע אותך.
<קרן גבאי: צריך להביא את הפיקוח על הבנקים.
<קרן גבאי: אז אנחנו נשמח להתייחס בישיבה הבאה.
בועז טופורובסקי: אבל כבר ביקשתי בישיבה לפני זה ובישיבה לפני זה.
<קרן גבאי: אבל היינו פה בישיבה לפני ובישיבה לפני זה.
בועז טופורובסקי: ואז הייתם אמורים להכין איזשהו - - -
<קרן גבאי: הם עשו בדיקה בבנק.
בועז טופורובסקי: אבל לא הגיעו.
בועז טופורובסקי: הם מגיעים, הם בדרך לכאן?
<קרן גבאי: כי לא ידענו שזה יעלה היום.
<קרן גבאי: אפשר לדון בזה בישיבה הבאה, לחזור עם תשובה בישיבה הבאה?
בועז טופורובסקי: אין בעיות, אבל בישיבה הבאה.
בועז טופורובסקי: כי אחרת, אני אומר לך, אני מכניס כאן גם את הבנקים ומגביל אותם.
בועז טופורובסקי: איך השם רק בבקשה?
<קרן גבאי: עורכת-דין קרן גבאי.
בועז טופורובסקי: תזכירו לי שאם לא באים, אני אמרתי שאני מכניס אותם גם ל - - -
<רונן סולומון: אני זוכר.
<רונן סולומון: זה נרשם בפרוטוקול לדעתי גם.
<טל אבן-זהב: אולי הם יכולים, אם יש התייחסות, הם יכולים להעביר אותה בינתיים.
<טל זהר: כן, אולי בכתב, לפני הישיבה הבאה.
<קריאה: אולי בכתב, שנוכל להתכונן גם.
בועז טופורובסקי: בואו נמשיך.
<טל זהר: אם אתה רוצה לרדת לפרטים, הבנת מה הגישה שלנו, אנחנו חושבים שהלקוח הכשיר צריך להיות אחיד.
<טל זהר: ואם אתה לא רואה את זה ככה ואתה חושב שעדיין צריכה להיות בחינה מסוימת שונה ללקוח כשיר לטובת זירות סוחר, אנחנו חושבים שצריך להוריד את שני הערכים, גם את ערך ההון וגם את ערך מחזור המסחר.
<טל זהר: בצורה משמעותית, לפחות ב-50%.
בועז טופורובסקי: הערות לניסוח, יש?
<גדי ירום: רק את סעיף (2)(ב): מחזור עסקאות ממוצע בכל חודש בחצי שנה האחרונה.
<גדי ירום: יכול להיות שאני לא כל כך מבין, אבל אם אני צריך בכל חודש לעמוד במחזור הזה כי הוא לא פחת מהמחזור הזה, אז את זה אני מבין.
<גדי ירום: אבל מה זה מחזור עסקאות ממוצע?
<גדי ירום: השאלה אם אנחנו מתעסקים בממוצע של החצי שנה האחרונה או בכל אחד ואחד מהחודשים.
<טל אבן-זהב: משהו לא ברור שמה ב - - -
<שרה קנדלר: אתה צודק.
<שרה קנדלר: אפשר להוריד את המילה "ממוצע".
בועז טופורובסקי: להוריד?
<שרה קנדלר: להוריד את המילה "ממוצע".
<טל זהר: עכשיו, אני רוצה רק להסביר כמה מחמיר הסעיף הזה.
<טל זהר: נניח שאדם סוחר ב-100,000,000 בחצי שנה האחרונה אבל בפסח הוא היה בחופש.
<טל זהר: אז הוא לא יכול להיות לקוח כשיר, כי הוא לא עמד בחודש אחד מתוך שישה חודשים, ופתאום לא כשיר.
בועז טופורובסקי: לא הכוונה הייתה באמת שזה יהיה ממוצע סך הכול חודשי של עשרה לחצי שנה?
בועז טופורובסקי: זאת אומרת, אם היה סך הכול 60,000,000 - - -
<שרה קנדלר: כן, זו כן הייתה הכוונה.
<שרה קנדלר: התבלבלנו פה לרגע, זו כן הייתה הכוונה.
<שרה קנדלר: אבל שוב אני חוזרת על זה, אתה מדבר טל כאילו וואו, אבל זה צריך להיות מקרה חריג.
<שרה קנדלר: לקוחות כשירים הם חריגים, הם לא אמורים להיות כל הלקוחות שלכם, אלא אם כן אתם פטורים בכלל מזירה.
<שרה קנדלר: אבל חריג לכלל, הרי רוב הלקוחות יהיו כפופים למגבלות המינוף.
<שרה קנדלר: אבל ה"ממוצע" החזרנו.
<גדי ירום: אז כן ממוצע.
בועז טופורובסקי: שהכוונה זה הממוצע בין החצי שנה לחודש.
<שרה קנדלר: הכוונה היא ממוצע בחצי שנה האחרונה.
<גדי ירום: ממוצע בחצי שנה האחרונה?
<גיא דביר: הכוונה היא שבכל חודש מחשבים מחזור - - -
<שרה קנדלר: ואז עושים ממוצע חצי שנה.
<גדי ירום: אוקיי.
<גדי ירום: ואז שוב עולה השאלה: אני כל חודש בחודשו צריך לקבל את ההחלטה מחדש אם לקוח שהיה כשיר חודש שעבר הוא גם כשיר החודש?
<גדי ירום: אחת לכמה זמן צריך לדעתכם לעשות את החישוב הזה?
<גיא דביר: אחת לחודש.
<גדי ירום: אחת לחודש?
<גדי ירום: ולהחתים אותו כל פעם מחדש על זה שהוא לקוח כשיר?
<גדי ירום: אני חושב שזה קצת - - -
<טל זהר: זה בעייתי מאוד.
<טל זהר: כי בן-אדם, יש לו עסקאות פתוחות ב-31 בחודש ואז ב-1 הוא הופך להיות לקוח לא כשיר.
<שרה קנדלר: הסכמה יכולה להיות פעם בשנה, ואנחנו צריכים להכניס את זה, זה נכון.
<טל אבן-זהב: אז גם הבחינה צריכה להיות.
<שרה קנדלר: לא, הבחינה צריכה להיות - - -
<טל אבן-זהב: אבל איך אפשר לעשות את זה?
<טל אבן-זהב: מעשית.
<שרה קנדלר: מה מעשית?
<שרה קנדלר: הוא סוחר אצלכם.
<טל זהר: נניח יש בן-אדם עכשיו שהוא פתח במינוף של 1 ל-70 או ב-1 ל-110 והמינוף המותר יהיה 1 ל-100.
<טל זהר: ועכשיו הוא הפך להיות לקוח כשיר – מה אני עושה?
<טל זהר: ב-31 בחודש הוא הופך להיות לקוח לא כשיר, מה אני אמור לעשות?
<טל זהר: אסור לי הרי להתעסק לו בעסקאות.
<טל אבן-זהב: בהגדרה אני יכול לבחון אותו רק אחת לכמה חודשים.
<טל זהר: ועוד צריך לתת לו התראה של 90 יום מראש על זה שהוא מפסיק להיות לקוח כשיר, כדי שהוא יוכל לנהל את הפוזיציות שלו.
<גדי ירום: כי אחרת צריך להפסיק לו את התשלום.
<שרה קנדלר: אוקיי, מקובל, ההערה מקובלת, מבחינתנו אפשר אחת לשנה לעשות את הבחינה.
בועז טופורובסקי: אז איך רושמים את זה?
בועז טופורובסקי: איפה רושמים את זה?
<שרה קנדלר: צריך לנסח את זה.
<שרה קנדלר: שלומית ואני נשב על הניסוח.
<טל אבן-זהב: בסדר, העיקרון - - -
בועז טופורובסקי: טוב, פרק ג', תנו לי רק לסכם.
בועז טופורובסקי: הנושא של המינוף – אנחנו נגיע אליו, אני מקווה, ברגע שאנחנו נסיים להקריא את הכול.
בועז טופורובסקי: אני כבר עומד את דעתי: אני לא השתכנעתי שרמות המינוף האלה הן רמות מינוף מתאימות לשוק הישראלי.
בועז טופורובסקי: אני הייתי בוחר רמות מינוף קצת שונות, אנחנו עוד נדבר על זה.
בועז טופורובסקי: לגבי סיווג רמת הסיכון, סעיף 4(ד).
בועז טופורובסקי: זה יהיה בתקנות.
בועז טופורובסקי: זאת אומרת, בצורה כזו או אחרת, אני רוצה את זה בתקנות.
<שרה קנדלר: אז אם אתה מתעקש שיהיה בתקנות, אז אנחנו חייבים שתהיה איזושהי גמישות בכל זאת בתקנות.
<שרה קנדלר: זאת אומרת, צריך להיות עם איזו הוראה שהרשות יכולה למשך - - -
בועז טופורובסקי: שלומית היא בחורה מאוד גמישה, אני בטוח שתמצאו את הניסוח שיאפשר לכם סוג של גמישות.
<שרה קנדלר: לא, השאלה אם זה מקובל עליך.
<טל אבן-זהב: אנחנו מבקשים רק שזה יהיה רק לכיוון – זאת אומרת, שההחמרה לא תהיה על דעת הרשות בלבד.
<שרה קנדלר: לא, אני אומרת לתת לתקופה נגיד - - -
בועז טופורובסקי: שינוי תקנות צריך להגיע דרך כאן.
<שרה קנדלר: לא, ברור ששינוי תקנות – לא, שאפשר יהיה נגיד לתקופה של חצי שנה שהרשות תשנה ותגיע לוועדה.
<שרה קנדלר: שתהיה איזושהי רמה של גמישות בכל זאת, שהיא תוכל אם יש איזושהי קטסטרופה, שכן תהיה אפשרות שהרשות תקבע לתקופה מסוימת.
בועז טופורובסקי: אין לי בעיות שאם תהיה סיבה מיוחדת, שזה יהיה לתקופה מאוד מוגבלת, שזה יהיה חייב להגיע לשינוי תקנות.
<שלומית ארליך: אבל איך אנחנו מגדירים סיבה מיוחדת?
בועז טופורובסקי: בשביל זה יש לי אותך.
בועז טופורובסקי: תנסי למצוא איזשהו ניסוח, בסדר?
<שלומית ארליך: אוקיי.
בועז טופורובסקי: זה לגבי זה.
בועז טופורובסקי: לגבי סיווג לקוח כשיר, אני מקבל את מה שהרשות הכריעה בתוספת השינוי שהוצע כאן, שזה יהיה בבחינה פעם בשנה.
בועז טופורובסקי: אוקיי, פרק ד'.
<שרה קנדלר: אז קודם אני אקריא את כל הפרק.
בועז טופורובסקי: כן, כרגיל.
<שרה קנדלר: פרק ד': ניגודי עניינים.
<שרה קנדלר: טיפול בניגוד עניינים – 6.
<שרה קנדלר: (א) חברה תכלול בתקנונה מסמך המפרט את מדיניות הטיפול בניגוד העניינים (להלן – מסמך מדיניות הטיפול בניגוד העניינים); מדיניות הטיפול בניגוד העניינים תתאים לגודלה של החברה, לפעילות העסקית שהיא מנהלת ולהיקפה.
<שרה קנדלר: (ב) מסמך מדיניות הטיפול בניגוד העניינים בחברה שהיא חלק מקבוצה, יביא בחשבון את הנסיבות שעלולות להביא לקיום ניגוד עניינים בין החברה, הקבוצה, או מי מן המועסקים על ידם או הנותן שירותים מטעמם לבין הלקוח, בהתחשב במבנה והפעילות העסקית של התאגידים והיחידים בקבוצה.
<שרה קנדלר: תקנה 7 – פרקי מדיניות ניגוד העניינים – (א) מסמך מדיניות הטיפול בניגוד העניינים יכללו פרקים כמפורט להלן: (1) פרק א' – בהקשר לכל אחת מפעילויות החברה או הקבוצה יפורטו כל הנסיבות שיש בהן כדי להביא לקיום ניגוד עניינים בין החברה, הקבוצה או מי מן המועסקים על ידם או הנותן שירותים מטעמם לבין הלקוח; לגבי כל נסיבה כאמור תפורט ותוסבר מהותו של ניגוד העניינים (להלן - נסיבות שיש בהן ניגוד עניינים); (2) פרק ב' - פירוט נהלים לפיהם תפעל החברה ואמצעים שתיישם כדי להימנע מניגוד העניינים בנסיבות המפורטות בפרק א' למסמך , או לצמצמו כאשר לא ניתן למונעו באופן מוחלט; (3) פרק ג' – תיאור הנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים כאמור בפסקה (1), שנותרו לאחר יישום הנהלים ונקיטת האמצעים המפורטים בפרק ב' למסמך; (ב) בתקנה זו "פעילויות החברה" – פעילות שבמסגרתה מפעילה החברה שיקול דעת שיש בה כדי להשפיע על אינטרס של הלקוח, לרבות פעילות המרה, קביעת מחירים, פניה ללקוח להוספת בטוחות, בחינת התאמת הלקוח לפעילות בזירה וביטול ושינוי עסקאות.
<שרה קנדלר: תקנה 8 – פעולה בניגוד עניינים – (א) חברה לא תבצע פעולה בנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים, אלא אם תוארו בפרק ג' למסמך מדיניות ניגוד העניינים הנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים; (ב) בעת התקשרות החברה עם הלקוח תיידע החברה את הלקוח בנוגע לנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים ותקבל את הסכמת הלקוח בכתב; בתקנה זו "בכתב" – לרבות הסכמה בכתב ששלח הלקוח באמצעות שירותי רשות הדואר או באמצעות פקסימיליה או באמצעות דואר אלקטרוני; יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך רשאי להתיר לחברה לקבל את הסכמת הלקוח באמצעים אלקטרוניים אחרים אם מצא שאופן הצגת המסמך ותוכנו ואופן מתן האישור האלקטרוני מאפשרים בחינה יסודית של המסמך לפני אישורו בידי הלקוח; (ג) חל שינוי בפרק ג' למסמך מדיניות ניגוד העניינים תיידע החברה את הלקוח באופן מיידי בדבר שינוי כאמור; (ד) החברה תקבל את הסכמתו של הלקוח בכתב לגבי הנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים לפי פרק ג' למסמך מדיניות ניגוד העניינים, בתום כל שנה; נמנע הלקוח מלחדש את הסכמתו כאמור בתוך 30 ימי עסקים מתום השנה, תמנע החברה מלהתיר לו לפתוח בפעילות השקעה חדשה; 9.
<שרה קנדלר: העדפת לקוח – חברה או מי מטעמה לא תעדיף עניינו של לקוח אחד על פני לקוח אחר, לעניין זה לא יראו פעולות שהותרו בתקנון החברה כהעדפת עניינו של לקוח אחד על פני לקוח אחר.
<שרה קנדלר: 10.
<שרה קנדלר: איסור מתן שירותי ייעוץ וניהול תיקים – (א) חברה או מי מטעמה לא תיתן ייעוץ ללקוח בנוגע לכדאיות של השקעה, החזקה, קנייה או מכירה של מכשיר פיננסי שהיא סוחרת בו או של נכס בסיס של מכשיר פיננסי שהיא סוחרת בו; לעניין זה, "יעוץ" – בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות באמצעות פרסום, בחוזרים, בחוות דעת, באמצעות הדואר, הפקסימיליה או בכל אמצעי אחר.
<שרה קנדלר: (ב) חברה או מי מטעמה לא תבצע עבור לקוחותיה עסקאות לפי שיקול דעת במכשיר פיננסי שהיא סוחרת בו.
<שרה קנדלר: (ג) יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב, רשאי להתיר לחברה או למי מטעמה לתת ייעוץ, שאינו מיועד ללקוח מסוים, בתנאים שיורה.
<שרה קנדלר: תיעוד – 11.
<שרה קנדלר: על החברה לתעד במהלך פעילותה את כל הפעולות והשירותים שבמסגרתם התעורר או עלול היה להתעורר ניגוד עניינים וכן את כל ההודעות ששלחה ללקוח בקשר לכך וההסכמות שקיבלה מן הלקוח;
<שרה קנדלר: טוב, הפרק הזה עוסק בכל הנושא של הטיפול בניגודי עניינים.
<שרה קנדלר: לא נעים לי להגיד גם פה, אבל זה פרק חשוב מאוד – אתם לא תאמינו לי כבר.
<שרה קנדלר: ניגוד העניינים בין החברה ללקוחותיה נובע מהקושי המובנה שנוצר מעצם הגדרתה של חברה שהיא מי שקונה מלקוחותיה לחשבונה העצמי או מוכרת ללקוחותיה מחשבונה העצמי.
<שרה קנדלר: הניגוד עולה באופן מהותי יותר כאשר מדובר בזירה שלא מתכסה באופן מלא כנגד החשיפה שלה.
<שרה קנדלר: חומרת ניגודי העניינים במקרה של זירה מתעצמת גם עקב פערי המידע בין החברה ללקוח, כשהחברה חשופה לכל המידע של כל הלקוחות שלה, לפוזיציות ולפעולות של הלקוח, בעוד שהלקוח אינו חשוף לכלל המידע.
<שרה קנדלר: אז יש פה ניגוד עניינים מובנה וחריף יותר ממקומות אחרים.
<שרה קנדלר: בכלל בשוק ההון יש הרבה ניגודי עניינים אבל פה הוא יותר חריף ממה שאנחנו מכירים.
<שרה קנדלר: יחד עם זאת, התקנות לא אוסרות הימצאות במצב של ניגוד עניינים, אלא במרבית המקרים מדובר על זיהוי ניגוד העניינים, על גילוי של המצבים של ניגודי העניינים וקבלת ההסכמה של לקוח.
<שרה קנדלר: במקרים חריגים המצב הוא שאנחנו חושבים שאי-אפשר באמצעות גילוי והסכמה להתגבר.
<שרה קנדלר: כך המצב לגבי ייעוץ וניהול תיקים.
<שרה קנדלר: בעניין הזה מוצע לקבוע הוראות אחרות.
<שרה קנדלר: אבל באופן כללי החובה הראשונה היא לזהות את כל ניגודי העניינים, להתייחס אליהם בתקנון ובנהלים של החברה.
<שרה קנדלר: החובה השנייה לקבל את הסכמת הלקוח בכתב לניגודי העניינים ולשינויים שהתקיימו בנושא ניגודי העניינים.
<שרה קנדלר: ולגבי ייעוץ, מוצע כעיקרון לאסור באופן מוחלט על ייעוץ וניהול בנוגע לזירות, למעט לתת היתר לעניין מה שנקרא ייעוץ כללי, שזה בעיקר נושא של אנליזות, ואת זה אנחנו מציעים לקבוע בהוראה מפורטת.
בועז טופורובסקי: שאלות?
בועז טופורובסקי: טל.
<טל אבן-זהב: קודם כול, אני אלך לפי הסדר.
<טל אבן-זהב: לגבי סעיף 8.
בועז טופורובסקי: 8 אחרי השינוי?
<קריאה: בפרק ניגוד עניינים?
<טל אבן-זהב: בפרק ניגוד עניינים, כן, פרק ד', הפרק שהוקרא כרגע.
<שלומית ארליך: זה עמוד 4.
<טל אבן-זהב: יש שם שתי תקנות הרי – 7 ו-8.
<טל אבן-זהב: עכשיו, תקנה 7 עוסקת בפרק א' ותקנה 8 עוסקת בפרק ג'.
<טל אבן-זהב: ולכן לדעתנו חסר בתקנה 8(ב) אחרי המילים "נסיבות שיש בהן ניגוד עניינים", הדבר הזה מוגדר בתקנה 7 כפרק א'.
<טל אבן-זהב: מה שחסר שמה לטעמנו זה "לפי פרק ג' למסמך מדיניות ניגוד עניינים".
בועז טופורובסקי: רגע.
בועז טופורובסקי: איפה?
<שלומית ארליך: אנחנו נמצאים בעמוד 5.
<שלומית ארליך: את מתכוונת ל-8(ב)?
<טל אבן-זהב: נכון.
<שלומית ארליך: יש את המילים: בעת ההתקשרות תיידע החברה את הלקוח בנוגע לנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים.
<טל אבן-זהב: עכשיו, בתקנה 7 זה מוגדר כפרק א'.
<טל אבן-זהב: ותקנה 8 עוסקת בפרק ג'.
<שרה קנדלר: נכון, את צודקת, זה פרק ג'.
<שרה קנדלר: צריך להוסיף: בפרק ג'.
<טל אבן-זהב: רק הערה לנוסח.
<טל אבן-זהב: עכשיו, בתקנה 9, במקום התקנון שזה כבר ירד, צריך אני חושבת להתייחס להסכם ההתקשרות.
<טל אבן-זהב: גם תבדקו את זה, אבל לדעתי זו הייתה הכוונה.
<שרה קנדלר: לא, זה התקנון.
<טל אבן-זהב: לא?
<טל אבן-זהב: התקנון?
<טל זהר: אין תקנון.
<טל זהר: היה פעם, עכשיו זה הסכם התקשרות.
<שרה קנדלר: לא, עדיין יש תקנון.
<גיא דביר: זה מובנה בחוק.
<גיא דביר: התקנון קבוע בחוק, זה לא משהו שקבוע בתקנות.
<טל אבן-זהב: אבל אני חושבת שההוראות של התקנון מתייחסות להסכם.
<טל אבן-זהב: אבל תסתכלו על זה, לדעתנו זה התכוון להתייחס להסכם ההתקשרות.
<טל זהר: אני רק רוצה להבין: אין בכל התקנות התייחסות לתקנון?
<שרה קנדלר: זה קבוע בחוק.
<טל אבן-זהב: התקנות כפי שאתה קובע.
<שרה קנדלר: אתה קובע אותן, ולפי ההוראות של החוק.
<טל אבן-זהב: אנחנו חשבנו שרציתם להתייחס להוראות הספציפיות שאתם רוצים לראות בהסכם ההתקשרות.
<טל אבן-זהב: טוב, עכשיו אנחנו מגיעים למשהו קצת יותר מהותי, וזה סעיף האיסור לגבי הייעוץ, סעיף 10.
<טל אבן-זהב: אנחנו רוצים להגיד כמה דברים.
<טל אבן-זהב: קודם כול, אנחנו נאצלים לחזור כאן על טענות שכבר הערנו וכבר נמצאות בידי ועדת המשנה, נשתדל לעשות את זה מעניין בכל זאת.
<טל אבן-זהב: אז ככה: קודם כול, נתחיל מ-(א), לדעתנו כל ההוראה הזאת לגבי ייעוץ, אני ככה מהססת עם המלים, אבל אני נאלצת להגיד שלדעתנו היא פשוט חורגת מההסמכה בכלל של הסעיף בחוק.
<טל אבן-זהב: הסעיף בחוק מדבר על ניגוד עניינים, הוא לא מדבר באופן מפורש על הגבלה של עיסוק.
<טל אבן-זהב: הגבלה של עיסוק יש בסעיף אחר בחוק, שאומר שהזירה יכולה לעסוק רק בתחום זירת סוחר.
<קריאה: בחוק, לא בתקנות.
<טל אבן-זהב: בחוק, סליחה, סעיף אחר בחוק שמדבר על איסור על הזירה לעסוק בתחום אחר.
<טל אבן-זהב: זאת אומרת, שמה שקורה זה שהזירה אינה יכולה להיות בעלת רישיון ייעוץ או שיווק, וכמו כל גורם אחר כמובן אינה יכולה לעסוק בייעוץ או שיווק ללא רישיון.
<טל אבן-זהב: והנושא הזה מוסדר בחוק.
<טל אבן-זהב: נשגב מבינתנו מה התכוונה הרשות בעצם לעשות כאן בתקנה.
<טל אבן-זהב: להבנתנו מה שמנסה הרשות פה זה נובע מההבדל אולי של ההגדרה של מכשיר פיננסי בין חוק הייעוץ לבין חוק ניירות ערך, כי אחרת אנחנו לא מבינים שני דברים: דבר ראשון, איך אפשר להגביל עיסוק בתקנות, כשאין לך הסמכה לכך בחוק?
<טל אבן-זהב: והדבר השני הוא למה צריך את זה בכלל?
<טל אבן-זהב: הרי לזירות כמו לכל אדם אחר, אסור לעסוק בייעוץ ללא רישיון.
<גדי ירום: זה נקרא חוק הייעוץ.
<טל אבן-זהב: אז אנחנו שוב חוזרים על הטענות האלה, אנחנו לא מבינים.
בועז טופורובסקי: אני שומע.
בועז טופורובסקי: אני מחכה - - -
<טל אבן-זהב: עכשיו, יותר מזה, כיוון שיש איסור כזה, על אחת כמה וכמה לא יכולה הרשות לבוא בתקנות ולפטור מהוראות של חוק הייעוץ.
<טל אבן-זהב: זאת אומרת, איך אפשר להסמיך כאן את השר לפטור ולהגיד שדברים מסוימים לא ייחשבו ייעוץ?
בועז טופורובסקי: כן, שרה.
<טל אבן-זהב: רק טענה שלישית של העניין הזה.
<שרה קנדלר: אסור לכם לעסוק בייעוץ לפי החוק, אז אולי התקנה מיותרת.
<טל אבן-זהב: אבל זה מה שאנחנו טוענים.
<טל אבן-זהב: מה אנחנו בסך הכול מבקשים פה?
<טל אבן-זהב: שרה, גם שיובן, מה אנחנו אומרים?
<טל אבן-זהב: תרשו לזירות לעשות כל מה שאינו נחשב ייעוץ.
<שרה קנדלר: אבל אם החוק כבר אומר שאסור לכם לעסוק בכל עיסוק נוסף, לא מובן הטענה שלכם.
<טל אבן-זהב: אני אשלים.
<טל אבן-זהב: אנחנו לא מבקשים לייעץ, אנחנו טוענים שכל מה שמבקשות הזירות לעשות זה מה שמותר לאחרים לעשות ואינו נחשב בגדר ייעוץ, זה הכול.
<טל אבן-זהב: לכן אנחנו חוזרים על הטענות שלנו מהעבר, שאנחנו חושבים שההוראה הזאת - - -
<שרה קנדלר: לא, אבל מה לא נחשב לייעוץ?
<טל אבן-זהב: בבקשה, נסביר מה הזירות עושות.
<שרה קנדלר: לא, כי אני לא מסכימה כנראה לטיעון שלך, לכן אני לא מבינה אותו.
<שרה קנדלר: ממש לא הבנתי את הטיעון.
<טל אבן-זהב: לא, אבל עדיין אי-אפשר לפתור את זה ברמת התקנה.
<שרה קנדלר: לא, אבל אני ממש לא מבינה את הטיעון.
<טל אבן-זהב: מה שהזירות רוצות לעשות?
<שרה קנדלר: כן, מה הזירות רוצות לעשות?
<טל זהר: אז רק שנייה.
<טל זהר: בואו נבדיל בין השאלה העקרונית, איך זה עובד הקטע עם הסמכות ואיך אתם - - -
בועז טופורובסקי: רגע, שרה, אני מנסה להבין.
<גדי ירום: שנייה.
בועז טופורובסקי: לא, שנייה אתה.
בועז טופורובסקי: שרה, אני מנסה להבין, איסור מתן שירותי ייעוץ למי שאין לו רישיון ממילא אסור לפי חוק?
<שרה קנדלר: לא, אבל פה זה לא עניין של רישיון או לא רישיון.
<שרה קנדלר: יש פה איסור לעסוק, לא קשור לרישיון או לא.
<שרה קנדלר: זאת אומרת, חוק הייעוץ קובע שאפשר לבקש רישיון, לקבל רישיון לעסוק בייעוץ השקעות.
<שרה קנדלר: פה זה משהו אחר, זה אומר: אסור לך לעסוק, לא קשור לרישיון.
<שרה קנדלר: עם רישיון, בלי רישיון, אסור לך לעסוק, בגלל הנושא של ניגוד העניינים המובנה.
<שרה קנדלר: דרך אגב, גם לבנקים למשל אסור לעסוק בניהול תיקים, זה קבוע.
<טל אבן-זהב: מותר להם לשווק.
<שרה קנדלר: רגע, סליחה, תנו לי.
<שרה קנדלר: לבנקים אסור לעסוק בניהול תיקים.
<שרה קנדלר: גם אם הם יוציאו רישיון, אסור להם.
בועז טופורובסקי: ושאלה לגבי הסמכות לקבוע כזה דבר בתקנות.
<שרה קנדלר: יש סמכות לקבוע טיפול בניגודי עניינים.
בועז טופורובסקי: בתקנות איסור לעיסוק?
<קריאה: החוק עצמו קובע.
<שרה קנדלר: קודם כול, החוק עצמו אומר ב-44טז(א): חברה בעלת רישיון זירה לא תעסוק בכל עיסוק נוסף מלבד ניהול הזירה.
<טל אבן-זהב: אז אסור לה לקבל רישיון.
<שרה קנדלר: דווקא הסעיף בא, בחריג שלו, לאור בקשות הזירות, כן לאפשר לעסוק בסוג מסוים של אנליזות.
<שרה קנדלר: אבל אפשר גם להוריד את זה.
<טל אבן-זהב: לצערנו, את גם לא יכולה לעשות את זה.
בועז טופורובסקי: שרה, את לא יכולה הרי גם לתת הקלות על החוק.
בועז טופורובסקי: אם החוק אומר שהיא לא תעסוק בכל עיסוק נוסף מלבד ניהול זירה.
<גיא דביר: אנחנו לא מקלים על החוק.
בועז טופורובסקי: אז זה ברור שאסור לתת ייעוץ.
בועז טופורובסקי: את יכולה להגיד שניהול זירה אינו כולל ייעוץ, זה את יכולה אולי לרשום בתקנות.
בועז טופורובסקי: ואז זה ברור מהתקנות שהם לא ראויים לעשות ייעוץ.
<שרה קנדלר: לא, מה שאנחנו רצינו להבהיר זה את הנושא של הייעוץ.
<גיא דביר: אני רוצה להתייחס.
בועז טופורובסקי: אני רוצה להגיע לשורה התחתונה שאתם מגיעים רק בצורה - - -
<שרה קנדלר: את חושבת שבפרשנות שלך זה נכנס טוטלי?
<גיא דביר: אם אפשר להתייחס לנקודה הזאת.
<גיא דביר: החוק קובע שזירה תעסוק רק בעיסוק של ניהול זירה.
<גיא דביר: זו נקודה אחת.
<גיא דביר: החוק גם קובע שהתקנות תקבענה הוראות לעניין ניגודי עניינים.
<גיא דביר: בפרק ניגודי עניינים אחד הנושאים המרכזיים שעולים בהקשר לפעילות של ייעוץ תיקים הוא ניגוד העניינים החריף שקיים במסגרת הפעילות הזאת.
<גיא דביר: עכשיו, החוק מדבר על עיסוק, כאשר זו גם כן שאלה שנתונה לפרשנות.