GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל בירן: אחרי ההתחייבויות גם של משרד האוצר להתחיל לצמצם את ההעסקה של עובדי קבלן, את באה ואת אומרת לנו שמשהו שעד עכשיו היה בעיקר בהעסקה ישירה של מדריכים חקלאיים, עכשיו מכניסים עובדי קבלן?
מיכל בירן: את לא היית רוצה להיות עובדת קבלן ולא הלוואי התנאים שלהם.
מעין נשר: אני לא אומרת שזה במקום.
מעין נשר: לא באנו אליכם ואמרנו שאנחנו מפחיתים עשרים תקנים מיחידת ההדרכה החקלאית במשרד החקלאות ובמקומם מתקצבים מדריכים פרטיים.
מעין נשר: זה לא במקום אלא זה בנוסף ואלה לא עובדי קבלן אלא הם נכנסים כאן על סוג של חוזה מומחים.
מעין נשר: אם את תראי את המכרז, אני יכולה לשלוח לך אותו, צריך להיות להם ניסיון די רב בהדרכה חקלאית.
מעין נשר: הם מקבלים משכורות מאוד יפות והם עובדים פר שעות.
מיכל בירן: ניסן, אפשר להביא את האנשים האלה ולשאול אם הם בסדר שהם עובדי קבלן?
מיכל בירן: זה ממש נשמע לי לא סביר וזה גם בניגוד להתחייבויות המדינה לצמצם את התופעה הזאת.
ניסן סלומינסקי: ברגע שאת עובדת עם יועצים מקצועיים, אלה לא עובדי קבלן.
מיכל בירן: זה לא נשמע לי כמו יועצים מקצועיים.
מיכל בירן: יש הרבה אנשים שעושים את זה בתוך המסגרת של המשרד.
מיכל בירן: שוב, לפחות המינימום, בוא נחכה עם זה עד שבוע הבא, נביא נציגים של היועצים האלה ונשאל אם זה בסדר שהם עובדי קבלן.
מעין נשר: אין נציגים ליועצים האלה.
מעין נשר: הם עוד לא יודעים שהם הולכים להיות יועצים.
חמד עמאר: אנחנו מדברים על יועצים חיצוניים.
חמד עמאר: יועץ חיצוני מקבל משכורת פי שלוש מעובד מדינה.
מיכל בירן: בואו נראה את המכרז.
חמד עמאר: הוא נכנס עם חוזה ומקבל פי שלוש מעובד המדינה.
חמד עמאר: על מה אנחנו מדברים?
חמד עמאר: אנחנו לא מדברים על עובדי קבלן מסכנים.
חמד עמאר: אנחנו מדברים על יועצים.
חמד עמאר: את יודעת מה זה יועץ חיצוני שבא ומייעץ למשרד ממשלתי?
מיכל בירן: אתה ראית את המכרז הזה?
מיכל בירן: לא ראינו את המכרז ואנחנו לא יודעים שמשלמים להם פי שלושה.
חמד עמאר: אני עבדתי בחברות ממשלתיות ואני יודע איך החזקנו עובדים חיצוניים.
מיכל בירן: חוץ מזה, לא בכדי הגענו למצב ששליש מעובדי המדינה הם בעצם כאלה.
חמד עמאר: לא מדובר על עובדי קבלן שבאים לנקות.
מיכל בירן: גם עובדי מיקור חוץ, גם עובדי מחשוב, העסקה קבלנית באשר היא.
מיכל בירן: ניסן, תן לנו לפחות לראות את המכרז, לראות שהוא לא פוגעני ותדחה לשבוע הבא.
מעין נשר: אני חושבת שיש חוסר הבנה של הסוגיה.
מעין נשר: קודם כל, מי שמועסק באמצעות מיקור חוץ במכרז על ידי המדינה, עובד קבלן, לשים אותו ביחד עם העובדים האלה, זה לא.
מיכל בירן: עמדתך שונה.
מיכל בירן: אני חושבת שזה נובע מחוסר הבנה של הסוגיה.
מיכל בירן: אני חולקת עליך.
ניסן סלומינסקי: אם תוכלי להעביר לנו דוגמה של חוזה כזה.
מעין נשר: אני אעביר.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור פנייה 311?
אלעזר שטרן: יש כאן עוד 15 מיליון שעוברים לחטיבה להתיישבות.
ניסן סלומינסקי: אין כאן חטיבה להתיישבות.
מעין נשר: כרגע זה לא עובר לחטיבה.
מעין נשר: כשזה יעבור לחטיבה, יבוא צחי רפרנט החטיבה ויציג את זה.
מעין נשר: כרגע זה סכום שבעצם העברנו בוועדה לפני מספר שבועות לטובת פרויקט שיקום תשתיות במרחב הכפרי שזה בהתאם להסכמות בין משרדיות.
מעין נשר: הסכום הזה עובר לביצוע באמצעות החטיבה להתיישבות וכשהוא יעבור לחטיבה, זה יוצג בפנייה של החטיבה.
אלעזר שטרן: אבל זה חלק מהכסף.
מעין נשר: כרגע הוא נגרע מהיחידה לפיתוח הכפר במשרד החקלאות כי היא לא היחידה שהולכת לבצע את הפעילות.
מעין נשר: היא קיבלה את הכסף והיא יכולה להחליט או שהיא עושה את זה בעצמה מול המועצות האזוריות ומתקשרת אתן בחוזים בהם היא נותנת להן את הכסף והן לוקחות את הקבלנים לשיפוצים בעצמן, או שהיא נותנת את זה לחטיבה להתיישבות והחטיבה להתיישבות לוקחת את הקבלנים.
מעין נשר: היא החליטה שמתוך העשרים מיליון שהיא קיבלה, כ-15 מיליון עוברים לחטיבה.
מעין נשר: כרגע גרענו את הכסף מהיחידה אבל זה עדיין לא עובר לחטיבה אלא זה עובר לחטיבה בפנייה נפרדת.
יצחק כהן: מה החטיבה עושה עם זה?
מעין נשר: פרויקט שיקום תשתיות בישוב הכפרי עלה כאן לדיון מספר פעמים.
מעין נשר: זה פרויקט שבעצם משרד החקלאות מוביל כבר זו השנה השלישית.
מעין נשר: יצאו בקול קורא עם חברה שמדרגת.
יצחק וקנין: אני אסביר את זה יותר טוב ממנה.
מעין נשר: ישובים שהם כפריים והם ותיקים ויש להם בעיה אקוטית בתשתיות.
יצחק וקנין: בתקציב הזה היה מאה מיליון.
זבולון כלפה: מאה מיליון כל שנה.
יצחק וקנין: כל שנה.
יצחק וקנין: הכסף הזה חולק על ידי משרד החקלאות.
יצחק וקנין: כנראה שעכשיו רוצים לנווט את הכסף הזה לכיוון אחר – אני אומר את זה באחריות מלאה –
יצחק כהן: יהודה ושומרון.
יצחק וקנין: אז מה עושים?
יצחק וקנין: נותנים את זה למחלקה להתיישבות ושם יוכלו לעשות מה שהם רוצים.
מעין נשר: התקצוב גם בשנים הקודמות היה כך.
יצחק וקנין: בשנים האחרונות אני רואה את זה בהתיישבות העובדות, שאכן הכסף הזה בוצע על ידי משרד החקלאות ואז באמת פעלו בתשתיות ושינו תשתיות במרחב הכפרי.
יצחק וקנין: אני אומר לך שזה שהסיטו אותו לשם, זה מדליק נורה אדומה אצלי.
מעין נשר: חבר הכנסת, אני מצטערת, אולי אתה לא מודע לכל הפרטים.
מעין נשר: גם בשנה שעברה וגם בשנה שלפניה מרבית הכסף הוצא באמצעות החטיבה להתיישבות.
מעין נשר: יש לנו רשימה שמפורסמת באתר.
מעין נשר: אני זוכרת את יכיני.
מעין נשר: יש ישובים מכל הארץ, בנגב, בגליל.
מעין נשר: גם הישובים שעכשיו מקבלים, הם בעיקרם בנגב ובגליל כמו מועצה אזורית אשכול, מועצה אזורית מרחבים.
מעין נשר: כולם מקבלים וזה לא שונה בשום צורה מהשנים הקודמות.
יצחק וקנין: למה המשרד הייעודי לא יפעיל את זה?
יצחק וקנין: למה צריך להסיט את זה?
מעין נשר: משרד החקלאות, עם כל הכבוד לו, ובאמת זה המשרד בו אני מטפלת, הוא קבלן ביצוע שמעדיף לתת לחטיבה לבצע כי היא עושה את זה יותר מהר.
יצחק וקנין: הוא נותן למועצות האזוריות תקצוב והן יבצעו את המכרז.
ניסן סלומינסקי: משרד החקלאות היום הוא בעיקר משרד רגולטורי ומתכנן.
ניסן סלומינסקי: דבר עם השר והוא יגיד לך שזה מה שנשאר לו במשרד.
מעין נשר: החטיבה עושה את זה הרבה יותר מהר.
יצחק וקנין: אצלי במועצה האזורית, בישוב שלי, בשנה שעברה ביצעו את הדבר הזה על ידי המועצות האזוריות שתקצבו אותן והן הוציאו את המכרזים וביצעו את העבודה.
יצחק וקנין: הן עשו הכול והן שילמו לקבלנים.
יצחק וקנין: המשרד העביר להן את הכסף.
יצחק וקנין: למה צריך להסיט את זה פעמיים בדרך?
ניסן סלומינסקי: זה תלוי במשרד.
יצחק וקנין: קצרה בינתי מלהבין את זה.
מעין נשר: כי למשרד, כשהוא עשה את זה בעצמו, פרויקט ממוצע לקח שלוש שנים וכשהחטיבה עושה את זה, זה לוקח חצי שנה.
מעין נשר: זה עניין של קצב.
מעין נשר: הם עושים את זה יותר מהר.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 311.
ניסן סלומינסקי: העברה של החקלאות לנושא של מדריכים חקלאיים ופיצוי בגין נזקי אסון טבע.
אלעזר שטרן: אני בעד ומגיש רביזיה.
יצחק כהן: אני נגד ומגיש רביזיה.
מיכל בירן: אני מצטרפת.
קארין אלהרר: לא הצבענו על תגלית?
קארין אלהרר: היה אתמול דיון ארוך.
קארין אלהרר: קיבלנו את כל המידע הדרוש.
קארין אלהרר: למה לא מצביעים?
ניסן סלומינסקי: כאן אני מדבר וזה סיפור אחד, אבל כשזה מגיע לאנשים למטה, זה סיפור אחר.
אלעזר שטרן: למה דווקא את מסע ותגלית אתה מחזיק?
יצחק כהן: למה דווקא בני ישיבות חו"ל?
ראובן ריבלין: אני מבין שיש עמדת קואליציה ואופוזיציה ויש עמדות מצפוניות של חבר הכנסת.
ראובן ריבלין: אם לא מעבירים אחד, לא מעבירים את הכול.
ראובן ריבלין: אדוני עשה בפעם האחרונה דבר נכון כי למה להתווכח.
ניסן סלומינסקי: בינתיים אנחנו מתקדמים.
ניסן סלומינסקי: קארין, השר אומר לי שהוא חתם אישית על מכתב אלי, ואני מקבל הבוקר משהו בלי חתימה של השר.
רוברט אילטוב: ניסן, בוא נחזיר משהו למשרד האוצר.
ניסן סלומינסקי: יש משהו יותר טוב שאפשר להחזיר, אבל אני מניח שהם יצטערו על הרגע שנחזיר את ההוא במקום זה.
ראובן ריבלין: מעכשיו כל דבר זה רביזיה.
ראובן ריבלין: אני מצביע רביזיה כדי שלא יעבור שום דבר בלי שאחר עובר אלא אם כן יש הצדקה.
ראובן ריבלין: אם כולנו הסכמנו שדבר לא צריך להעביר משום שהוא לא חברתי, הוא לא חוקתי, הוא דבר שלא מתקבל על הדעת, מקבל עלי לחלוטין, אבל אם יש רביזיה בהצבעות בעד, שזה מותר לפי התקנון, סימן שיש כאן איזשהו דבר.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 312.
מעין נשר: פנייה נוספת של משרד החקלאות.
מעין נשר: הפעם זה תקציב התפעול והשכר של משרד החקלאות.
מעין נשר: הפנייה נועדה לבצע שינוי בין תקנות השכר של משרד החקלאות.
מעין נשר: כמו שהסביר חברי קודם, השכר מתוקצב בתחילת השנה.
מעין נשר: אנחנו יודעים פחות או יותר להעריך מה יהיה תקציב השכר אבל אנחנו לא בטוחים כמה ילך לתקני רכב וכמה ילך לשעות נוספות ואז בסוף השנה צריך לאזן את זה בהתאם לביצוע בפועל וזה מה שאני עושה כאן.
מעין נשר: הדבר השני, מימון פעולות מקצועיות במשרד ובמינהל המחקר החקלאי כגון סקר סיכונים בתחום הניקוז והשקעה בתשתיות מחקר במינהל המחקר החקלאי, שזה אומר ציוד למעבדות, מיקרוסקופים כאלה ואחרים, מכונות לבדיקת תרביות.
ניסן סלומינסקי: למישהו יש שאלות?
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מספר 312?
ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד פנייה מספר 312 אושרה.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 313.
אליאן רובנוביץ': פנייה של משרד התקשורת.
אליאן רובנוביץ': אנחנו מדברים על שינויים פנימיים בין סעיפי תקציב.
אליאן רובנוביץ': יש לנו תקנות שנמצאות קצת בעודף ויש תקנות שצריך לתגבר אותן.
אליאן רובנוביץ': שינויים פנימיים.
אליאן רובנוביץ': מדובר בעודף מסוים בתקציב השכר.
אליאן רובנוביץ': אלה תקנים שלא הצלחנו לגייס השנה ואנחנו מעבירים את זה לטובת פעילות שוטפת.
קארין אלהרר: מה זה פעילות שוטפת?
אליאן רובנוביץ': לגייס אותם בשנה הבאה.
עליזה לביא: את יכולה לפרט?
קארין אלהרר: לא הבנתי מה זאת פעילות שוטפת.
אליאן רובנוביץ': כמו פרויקט מחשוב, כמו להגדיל תשלום עבור ארגון בין לאומי.
עליזה לביא: איזה ארגון בין לאומי?
אליאן רובנוביץ': ITU.
אליאן רובנוביץ': ארגון תקשורת.
אליאן רובנוביץ': המדינה חברה בארגון ITU.
אליאן רובנוביץ': משרד התקשורת חבר בארגון ITU וצריך לשלם דמי חברות.
יצחק כהן: מה נותן הארגון הזה?
אליאן רובנוביץ': כל מדיניות התקשורת, תיאום בין התדרים, שיתופי פעולה, הסכמים עם השכנים.
עליזה לביא: כל כך הרבה כסף.
אליאן רובנוביץ': זה איזשהו אחוז.
אליאן רובנוביץ': זה כמו מניה.
אליאן רובנוביץ': סדר גודל של מיליון שקלים.
עליזה לביא: בכמה ארגונים כאלה אנחנו קשורים כמדינה?
אליאן רובנוביץ': כמדינה אני לא יודעת.
אליאן רובנוביץ': במשרד התקשורת אנחנו חברים ב-ITU וב-UP שזה ארגון הדואר האלקטרוני.
עליזה לביא: כמה שניהם עולים בשנה?
אליאן רובנוביץ': שניהם בשנה עולים סדר גודל של מילין ו-600 אלף שקלים.
עליזה לביא: כאן אנחנו מדברים על חמישה מיליון שקלים.
אליאן רובנוביץ': יש לנו פרוייקטי מחשוב, הוצאות שוטפות.
עליזה לביא: חמישה מיליון.
אליאן רובנוביץ': כן.
אליאן רובנוביץ': חמישה מיליון שקלים.
עליזה לביא: זה עולה מיליון שקלים.
עליזה לביא: איך אתם מגיעים לחמישה מיליון שקלים?
אליאן רובנוביץ': יש לנו פרויקט מחשוב, יש לנו הוצאות שוטפות, פרוייקטי ייעוץ שאנחנו הולכים לממש.
עליזה לביא: למה זה חמישה מיליון שקלים?
עליזה לביא: .
אליאן רובנוביץ': אלה שינויים בין התקציבים שלנו.
אליאן רובנוביץ': לא מדובר בתוספת.
אליאן רובנוביץ': בשביל משרד ממשלתי חמישה מיליון שקלים, זה לא כל כך הרבה כסף.
אליאן רובנוביץ': רק הוצאות שוטפות כמו ארנונה ותחזוקה עולים מיליוני שקלים.
אלעזר שטרן: יש שם אמירות על שינוי מהותי?
אלעזר שטרן: מה מביאים לנו?
אלעזר שטרן: בתשובה שאני קיבלתי כתוב:
אלעזר שטרן: דברי הסבר מופיעים רק כאשר מדובר על שינוי מהותי או בהיקפו או במהות השינוי.
אליאן רובנוביץ': מדובר על שינוי פנימי.
אליאן רובנוביץ': אנחנו לא מבקשים תוספת.
אלעזר שטרן: מה זה שינוי מהותי?
אליאן רובנוביץ': אני לא יודעת.
אליאן רובנוביץ': זה מה שהגיש לך משרד האוצר.
אלעזר שטרן: מי כתב את זה?
ראובן ריבלין: את הרפרנטית?
אליאן רובנוביץ': לא.
אליאן רובנוביץ': אני ממשרד התקשורת.
ראובן ריבלין: מי הרפרנט מהאוצר?
אליאן רובנוביץ': אני באתי במקומו.
ראובן ריבלין: הבקשה הוגשה על ידכם.
ראובן ריבלין: הוא שואל שאלה רצינית.
ראובן ריבלין: אנחנו מצביעים בעד אבל הוא שואל שאלה רצינית.
עליזה לביא: אבל היא לא עונה.
ראובן ריבלין: כי היא לא יודעת.
אליאן רובנוביץ': לא, אני יודעת.
אליאן רובנוביץ': יש לנו עודף בתקציב שכר ואנחנו מבקשים להעביר אותו להוצאות השוטפות.
אלעזר שטרן: את זה אנחנו הבנו.
אליאן רובנוביץ': ההוצאות השוטפות לצורך העניין הן תשלום לארגונים בין לאומיים.
עליזה לביא: הבנו.
עליזה לביא: מיליון שקלים.
עליזה לביא: מה עם עוד ארבעה מיליון?
אליאן רובנוביץ': מיליון ו-600 אלף.
אליאן רובנוביץ': יש הוצאות שוטפות, כמו שהסברתי.
אליאן רובנוביץ': יש את החניות, את המים, את הארנונה.
עליזה לביא: חניות שייך לשכר.
אליאן רובנוביץ': זאת תחזוקה.
עליזה לביא: אתם מקבלים משכורת וחניה?
אליאן רובנוביץ': משכורת, כן.
ראובן ריבלין: החניה היא לצורך עבודה.
מיכל בירן: כל הדברים שאמרת עד עכשיו נשמעים כמו הדברים של כל שנה.
מיכל בירן: למה זה לא תוקצב מראש?
אליאן רובנוביץ': יש לנו בעיה עם סעיפי התקציב האלו השנה.
אליאן רובנוביץ': לכן אנחנו מבקשים לתגבר אותם.
אליאן רובנוביץ': בשנה הבאה אני מקווה שנסתדר בלי.
מיכל בירן: השנה רק התחילה.
מיכל בירן: אלה הוצאות קבועות של המשרד.
ניסן סלומינסקי: השנה מסתיימת.
מיכל בירן: התקציב אושר לפני חודשים ספורים.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, אנחנו חושבים שזה חשוב?
ניסן סלומינסקי: אם כן, נאשר את זה.
ניסן סלומינסקי: אם זה דבר קבוע שירוץ עם סכום קבוע, תכניסו את זה בשנה הבאה כבר לתקציב.
אליאן רובנוביץ': אנחנו נעשה את המאמצים.
ראובן ריבלין: הם פשוט לא ידעו עד היום מהיכן להוריד את זה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור פנייה מספר 313?
ניסן סלומינסקי: בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 313 אושרה.
שמעון סולומון: ניסן, על פנייה 120 רשמת לי רביזיה?
ניסן סלומינסקי: יש רביזיה על 120.
זבולון כלפה: אם כך, גם אני מגיש רביזיה על הבקשה הקודמת, 311.
ניסן סלומינסקי: נעבוד היום ובסוף לא עשינו כלום.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 315 עד 317.
שירלי באבד: רפרנטית חינוך באגף התקציבים.
שירלי באבד: אבקש באופן חריג מהוועדה, אם אפשר לדון בכל פניות החינוך במרוכז מאחר שיש ישיבה שנבצר ממני לשנות את מועדה ואני צריכה להשתתף בה.
ניסן סלומינסקי: כמה בקשות יש לכם?
שירלי באבד: חמש בקשות.
ניסן סלומינסקי: ננסה לרכז אותן.
ניסן סלומינסקי: תתחילי ב-315 עד 317.
שירלי באבד: פניות 315 עד 317.
שירלי באבד: אחר כך יש את 344.
שירלי באבד: פנייה 315 עד 317 נועדה להעביר 26 מיליון שקלים ממשרד ראש הממשלה ומהמשרד להגנת הסביבה עבור פרויקטים שונים.
ניסן סלומינסקי: תתקן בפרוטוקול שהרביזיה היא על 239 ולא על 120.
ניסן סלומינסקי: את מדברת על 315 עד 317.
שירלי באבד: הפנייה נועדה להעביר 26 מיליון שקלים ממשרד ראש הממשלה ומהמשרד להגנת הסביבה לטובת פרויקטים שונים.
שירלי באבד: עשרה מיליון שקלים עבור חינוך סביבתי, שישה מיליון שקלים עבור הספרייה הלאומית לפרויקט מרכז לאומנות יהודית ובית הזמר העברי, חמישה מיליון שקלים עבור פרויקט מורשה.
שירלי באבד: זה פרויקט של יהודים בתפוצות לחינוך ליהדות ולציונות של תלמידים יהודים.
אלעזר שטרן: מי עושה את הסינכרון הזה?
ראובן ריבלין: ב-2011 הכנסת החליטה שהיא תומכת כי הסוכנות לא קיבלה.
אלעזר שטרן: אנחנו מאוד בעד, אבל אני שואל מי מרכז?
אלעזר שטרן: אנחנו יושבים כאן גם היום על פעילות חינוך בתפוצות של כמה משרדים יחד.
אלעזר שטרן: למה אין גוף ממשלתי אחד?
עליזה לביא: יש את השר לענייני תפוצות.
אלעזר שטרן: יכול להיות, אבל הנה, עכשיו זה מועבר למשרד החינוך.
דרורית שטיינמץ: זה ממשרד התפוצות למשרד החינוך.
ניסן סלומינסקי: הבנתי שזה המשרד לענייני תפוצות שקונה שירותים במשרד החינוך.
שירלי באבד: שמבצע פרויקט משותף.
עליזה לביא: עבור התפוצות?
ניסן סלומינסקי: היא אומרת לך.
עליזה לביא: איך את קשורה לזה?
דרורית שטיינמץ: אני מנהלת את אגף התקציבים במשרד ראש הממשלה.
דרורית שטיינמץ: משרד ירושלים והתפוצות הוא תחת קורת גג של משרד ראש הממשלה ואנחנו נותנים לו גם את השירות הזה.
דרורית שטיינמץ: משרד ראש הממשלה נותן למשרד ירושלים והתפוצות.
עליזה לביא: שמבקש את השירות ממשרד החינוך?
עליזה לביא: שלושה משרדים בפרויקט אחד?
דרורית שטיינמץ: אלה לא שלושה משרדים.
דרורית שטיינמץ: אלה שני משרדים.
דרורית שטיינמץ: אני התקציבנית של משרד ראש הממשלה ואני גם נותנת שירותי תקציב למשרד ירושלים והתפוצות.
ניסן סלומינסקי: קודם זה היה שם והוציאו את זה.
ניסן סלומינסקי: גם תגלית היה אותו הדבר.
ניסן סלומינסקי: שר התפוצות הוא יושב ראש תגלית אבל בפועל הם מפעילים.
דרורית שטיינמץ: הם מנהלים את זה.
עליזה לביא: שטרן, אתה הבנת?
אלעזר שטרן: אני אשאל עוד פעם כדי שאני אדע.
אלעזר שטרן: את כל פעילות הממשלה בחינוך התפוצות, קודם היו לנו גרעיני צבר שגם זה סוג של אותו דבר.
אלעזר שטרן: עשינו העברה לטובת גרעיני צבר וגם זה שם.
דרורית שטיינמץ: גרעיני צבר, הסביר הרפרנט של משרד הקליטה שזה מנוהל על ידי משרד הקליטה.
דרורית שטיינמץ: משרד ירושלים והתפוצות הוא משרד יחסית קטן.
אלעזר שטרן: אני מבין את הכול.
אלעזר שטרן: את ממשרד ראש הממשלה ואולי את צריכה לענות.
אלעזר שטרן: יכול להיות שבאותה קהילה שהיא מרוחקת מכאן 10,000 קילומטרים יש שלושה משרדי ממשלה ישראלים שעובדים וכל אחד מתואם במקום אחר?
אלעזר שטרן: זאת המציאות.
אלעזר שטרן: אני שואל את זה באמת.
אלעזר שטרן: אני מבין קצת גם בשילוב של ארגונים וטיפה גם בחינוך וגם בלימוד.
אלעזר שטרן: זה נראה לי הזוי, זה נראה לי סידורים שרוצים אולי לתת כבוד לחלק מהאנשים ופוגעים בעבודה בשטח.
דרורית שטיינמץ: גם אני לא מצליחה להבין את השאלה שלך.
ראובן ריבלין: תרשי לי לענות במקומך.
ראובן ריבלין: יש לנו בעיה בכלל עם הריכוזיות של משרד ראש הממשלה בקשר לכל מיני משרדים שאורגנו לצרכים פוליטיים בתקופות שונות.
יצחק כהן: הפירמידות.
ראובן ריבלין: אפשר לקרוא לזה פירמידות פוליטיות.
ראובן ריבלין: מה שקרה בעניין התפוצות והחינוך היהודי בתפוצות, הממשלה לא הייתה מקציבה וגם משרד החינוך לא.
אלעזר שטרן: הסוכנות אבל הסוכנות יצאה.
ראובן ריבלין: באו הקהילות ואמרו לסוכנות שהיא יכולה להעביר להן כסף כדי ללמד כי הן בעצמן לא יכולות להעמיד כסף.
ראובן ריבלין: באה הכנסת, ועדת הכספים, בשנת 2011, בראשות או גפני או ליצמן, אני לא זוכר, והחליטה שאנחנו מתמרצים את לימוד ציונות בסוכנות, שזה הולך יחד, בעשרה מיליון שקלים בשנת תקציב ובעשרים מיליון שקלים כאשר שנת התקציב היא שנה כפולה.
ראובן ריבלין: היום הם באים לבקש להמשיך את הסידור הזה כי אין להם מאיפה להעביר את הכסף לאותן קבוצות.
ראובן ריבלין: היא לא מעבירה את זה לקבוצה זאת או אחרת.
ראובן ריבלין: הוועדה קבעה שאנחנו נותנים לסוכנות והסוכנות היא זו שמחלקת בין התפוצות.
אלעזר שטרן: אבל זאת לא הסוכנות.
משולם נהרי: גם ההסתדרות הציונית.
ראובן ריבלין: גם ההסתדרות הציונית.
ראובן ריבלין: כשאני אומר סוכנות, בסוגריים גם ההסתדרות הציונית.
ראובן ריבלין: הערתך נכונה ביותר, השר נהרי.
ראובן ריבלין: היא לא יכולה לענות לך על העניין הזה.
ראובן ריבלין: דרך אגב, מי שביקש את הבקשה הזאת היה חגי מרום כמנכ"ל הסוכנות.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, לא הייתה כאן פנייה פוליטית כזאת או אחרת אלא ועדת הכספים, כאשר היא הייתה בין הזמנים, במעבר משלטון לשלטון בפוליטיקה הישראלית, אנחנו כולנו יחד התגבשנו ועשינו זאת.
ראובן ריבלין: היא לא יכולה אפילו לדעת לגבי השאלה הנכונה מאוד שלך כי אין לנו שליטה ברגע שהעברנו לסוכנות.
ראובן ריבלין: אנחנו לא יכולים אפילו לדעת מה קורה שם.
עליזה לביא: אבל הנציגה של משרד ראש הממשלה לא יודעת מה קורה בכל מיני מקומות?
דרורית שטיינמץ: יודעת.
ניסן סלומינסקי: מה פירוש היא לא יודעת?
ניסן סלומינסקי: היא יודעת הכול.
ניסן סלומינסקי: מה היא לא יודעת?
ראובן ריבלין: אם היא הייתה יודעת איזה כביש פתוח בירושלים בשלג, מילא, אבל גם את זה היא לא יודעת.
אלעזר שטרן: לי אין בעיה, אבל אני רוצה שמישהו יסביר לי.
ניסן סלומינסקי: מהיכרותי את דרורית, אני מוכן לומר לכם שהיא יודעת על כל אגורה שקשורה.
ראובן ריבלין: כשזה בידיה.
עליזה לביא: אני לא באה חלילה לפגוע במקצועיות.
עליזה לביא: אני שומעת כל פעם קצת ועוד קצת ואני לא מבינה.
משולם נהרי: משרד החינוך פועל ביהדות בגולה גם בתחומי החינוך וגם בתחומים אחרים.
משולם נהרי: יש להם מנגנון שיודע לפעול, שהוא מרושת ושם עובדים דרך הסוכנות היהודית ודרך ההסתדרות הציונית.
משולם נהרי: בא המשרד ורוצה היום להרחיב את הפעילות.
משולם נהרי: הוא צריך להקים מנגנון שלם וזה סיפור של מכרזים ועוד.
משולם נהרי: לפעמים עדיף לרכז את זה במקום אחד, במשרד החינוך.
משולם נהרי: כמובן שמשרד התפוצות רוצה להיות שותף ורוצה שהפעילות הזאת תהיה גם על שמו.
משולם נהרי: המנגנון של משרד החינוך שהוא כבר מרושת ונמצא בשטח, זאת הדרך הקלה ביותר כדי לבצע את זה כי אחרת זה סיפור בירוקרטי שלא נצא ממנו.
אלעזר שטרן: ראשית, אני חושב שהמצב הזה – חוץ מהקרדיט – אין לי בעיה שמשרד החינוך יעשה את הכול.
אלעזר שטרן: דרך אגב, אני חושב שאפילו יש הגיון בכך.
אלעזר שטרן: יש לו חומרי לימוד שהוא יכול להעביר מכאן לשם, יש מתודיקה וכולי.
אלעזר שטרן: את הפעילות של צבר של לימוד עברית לגרעיני צבר, זה בכלל עושה משרד הקליטה.
אלעזר שטרן: בהערת אגב אני אומר שכמה שיש יותר פעילים באמריקה, יש יותר אנשים שנשארים שם.
ראובן ריבלין: ישראלים.
אלעזר שטרן: התכוונתי לישראלים.
אלעזר שטרן: יש כאן כמה גופים שרק מהבוקר הזה אני מבין שעובדים יכולים להיות באותו JCC והם עובדים מטעם כמה משרדים של הממשלה.
אלעזר שטרן: אם זה בא באמת כמו שרמזת, שגם המשרד הזה רוצה להיות מעורב וגם המשרד הזה רוצה להיות מעורב, השפה הזאת לא מקובלת עלי.
משולם נהרי: לתגבר.
משולם נהרי: בוא נקרא לזה כך.
אלעזר שטרן: בסוף אלה כספים של מדינת ישראל.
אלעזר שטרן: למה אי אפשר להגיד שמישהו מרכז את זה, שיש גוף אחד מטעם הממשלה וגוף אחד מטעם הסוכנות שיעבדו שם?
דרורית שטיינמץ: יש במשרד ראש הממשלה.
משולם נהרי: התקציב במשרד החינוך הוא תקציב קבוע.
אלעזר שטרן: יוסיפו לו.
משולם נהרי: התקציב הזה הוא חד פעמי.
משולם נהרי: הוא לא תקציב קבוע.
משולם נהרי: הוא לא לאורך שנים.
משולם נהרי: אם אני רוצה בשנה זאת להרחיב פעילות, תוסיף למשרד החינוך.
ניסן סלומינסקי: זה מה שהוא עושה.
משולם נהרי: הוא לוקח מהתקציב של התפוצות.
משולם נהרי: למה אני צריך להביא וגם להוא?
משולם נהרי: אני מנייד.
אלעזר שטרן: אין לי בעיה עם ההעברה הזאת.
אלעזר שטרן: יש לי בעיה עם זה שלפני שעתיים העברנו כסף ללימוד עברית בתפוצות ולא על ידי משרד החינוך.
ניסן סלומינסקי: לפעמים אני ממש לא מצליח להבין.
ניסן סלומינסקי: דרורית, יש משרד בו היה מרוכז כל הנושא הזה.
ניסן סלומינסקי: הקימו משרד חדש אבל עדיין לא העבירו את כל המערכת כי לא יודעים מה יקרה בקואליציה הבאה.
ניסן סלומינסקי: לכן הם משאירים את המערכת ומצאו דרך איך לעבוד.
ניסן סלומינסקי: המשרד הזה, כל הכבוד לו, כשהוא רואה שיש דברים שמשרד החינוך מתמחה בהם, הוא לא מתחיל לעשות פעילות מקבילה ולכן הוא יעביר את הכסף שהוא חושב שהוא רוצה לצורך הנושא לאותו משרד מתמחה כדי שיעשה את זה.
ניסן סלומינסקי: אם זה לא היה כך, היינו מבקשים שיעשו כך.
ראובן ריבלין: בשנה הקודמת זה הועבר מהרזרבה.
אלעזר שטרן: ניסן, אתה חושב שאנחנו מפגרים?
ניסן סלומינסקי: לא, אבל אני לא מצליח להבין מה הבעיה.
אלעזר שטרן: אני מסביר לך מה הבעיה.
אלעזר שטרן: אתה רק מסתכל על כסף ואיך עובר מה ולמי נותנים.
אלעזר שטרן: מה שאני אומר לך זה שלפני חצי שעה העברת כאן כסף ללימוד עברית לגרעיני צבר שזה פרויקט נהדר וחשוב.
אלעזר שטרן: אני יודע לא פחות מהנוכחים כאן מה הם עושים.
אלעזר שטרן: יכול להיות שליד זה יושב שליח של משרד החינוך או אפילו מישהו מקומי שמשרד הקליטה העביר לו כסף כי הוא עושה הכי טוב לנושא היהודים.
אלעזר שטרן: למה להעביר כסף למשרד הקליטה שהוא מחזיק שם שליח קליטה או מחזיק מורה מטעם משרד הקליטה ולא המורה של משרד החינוך שגם הוא כבר מרכז את משרד התפוצות כך שגם הוא יעשה את זה?
ניסן סלומינסקי: זה לא יכול להיות כך.
ניסן סלומינסקי: יש נניח תקציב שהמדינה מתקצבת את הנושא של העלייה וזה נמצא במשרד אחד.
ניסן סלומינסקי: המשרד הזה מתחיל לעשות עדיפויות ויכול להיות שהוא יום אחד יחליט שהעדיפות שלו עכשיו היא ללמד עברית ואם היא כזאת הוא יעביר לאותו גוף שעושה את זה.
אלעזר שטרן: אבל הוא לא מעביר.
ניסן סלומינסקי: הוא כן יעשה.
ניסן סלומינסקי: אם זה למשהו אחר, הוא יעביר למשהו אחר.
משולם נהרי: אתה צודק, זה לא מתוכנן מראש.
אלעזר שטרן: אבל גם עכשיו.
אלעזר שטרן: אם מטעם ממשלת ישראל הוא המומחה, שייתנו כספים מהמשרדים האלה וינתבו אותם לאותו מקום.
ראובן ריבלין: מה אמר משרד החינוך בזמנו?
עליזה לביא: גם אני רוצה לומר משהו.
עליזה לביא: אני רוצה לקבל ריכוז של הכספים שעוברים לתפוצות מכל המשרדים.
עליזה לביא: מי יכול לתת לי?
עליזה לביא: דרורית, את יכולה לתת לי?
ראובן ריבלין: משרד האוצר.
עליזה לביא: מישהו יכול לתת לי תשובה לגבי כמה כסף אנחנו מעבירים לפרויקטים חינוכיים בתפוצות ולא משנה באיזה זרוע?
דרורית שטיינמץ: לי אין מושג.
עליזה לביא: מי יכול לתת תשובה לזה?
זבולון כלפה: זאת בקשה מוגזמת.
זבולון כלפה: את רוצה לגלות הכול?
זבולון כלפה: זה חלק מהעניין.
עליזה לביא: לשם מה יש משרד?
עליזה לביא: למה הולכות המשכורות במשרד התפוצות?
ניסן סלומינסקי: יש לנו כמה משרדים שהם רגולטורים.
ניסן סלומינסקי: משרד התקשורת הוא רק רגולטור, משרד החקלאות הוא היום כמעט רק רגולטור, הוא מקבל תקציבים ומפעיל אצל אחרים.
גילה גמליאל: מה קרה?
גילה גמליאל: יש בלגן בין הבית היהודי לבין יש עתיד?
גילה גמליאל: בתקציב לא הייתם כאלה מיליטנטיים.
ניסן סלומינסקי: משרד כמו משרד החקלאות מגיע למסקנה שלוקח לו זמן רב לבצע פרויקט כי הוא לא בנוי לזה, אז הוא מעביר למקום בו עושים את הפרויקט בחצי שנה.
גילה גמליאל: ראיתם את המסר החדש של יש עתיד, לתקוף את בנט?
ניסן סלומינסקי: אנחנו תמיד טוענים שמשרדי ממשלה עושים לא טוב ושיוציאו את הפרויקטים לקבלנים שעושים יותר טוב והנה יש משרד שאומר שהוא מוכן לעשות זאת.
ניסן סלומינסקי: לפעמים מדובר בקבלן חיצוני ולפעמים הוא מוצא שיש משרד שעוסק בזה והוא מעביר אליו כדי שהוא יעשה, וזה בסדר גמור.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים על פניות מספר 315 עד 317.
אלעזר שטרן: לפני רביזיה, אני שואל.
אלעזר שטרן: כמה כסף נלקח מהמשרד להגנת הסביבה לסעיף הזה?
שירלי באבד: תשעה מיליון שקלים.
קריאה: זה שיתוף פעולה.
ראובן ריבלין: אלעזר, משרד התפוצות מעביר מהרזרבה למשרד החינוך ומשרד החינוך מעביר את זה לסוכנות.
משולם נהרי: יש גם דברים חדשים שלא היו.
ראובן ריבלין: לפוליטיקה יש כל שעה דבר חדש.
ראובן ריבלין: דרך אגב, אלעזר, אתה צודק במאה אחוזים וגם עליזה צודקת במובן זה שהדברים האלה צריכים להיפסק.
ראובן ריבלין: יש לנו עוד הרבה סעיפים תקציביים שהם מתוקצבים אפס רק כדי שיהיה, במידה שאתה רוצה לעשות, סעיף תקציבי שתוכל להעביר אליו ודרכו.
משולם נהרי: כלי שתחול עליו הברחה.
ניסן סלומינסקי: פנייה מספר 344.
שירלי באבד: תקציב פיתוח של משרד החינוך.
אלעזר שטרן: אפשר להגיש רביזיה לפני הדיון?
ניסן סלומינסקי: התייעצות סיעתית חשובה לפני הדיון.
שירלי באבד: אחרי פנייה 344 תהיה לנו פנייה 410, בחוברת השנייה.
שירלי באבד: הפנייה הזאת נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב הפיתוח של משרד החינוך על מנת להתאים מזומן לביצוע.
שירלי באבד: תקציב הפיתוח של משרד החינוך פועל במסגרת הרשאות להתחייב.
שירלי באבד: בעצם ההרשאות ניתנות בהתאם לקריטריונים שמפורסמים באתר משרד החינוך.
ראובן ריבלין: לבניית בתי ספר.
שירלי באבד: כמובן, לבניית בתי ספר.
שירלי באבד: תקציב הפיתוח של משרד החינוך נועד לבניית בתי ספר על פי קריטריונים שמפורסמים באתר, ביניהם העדפה לרשמי, קיום החלטות ממשלה וכדומה.
שירלי באבד: המזומן בתקנות נבנה על פי הנחות ובסוף השנה מתאימים את הביצוע למזומן.
שירלי באבד: יש תקנות בהן ביצעו יותר מהצפוי ויש תקנות בהן ביצעו פחות ולכן עושים את ההעברה הזאת.
שירלי באבד: זה שינוי פנימי בלבד.
ניסן סלומינסקי: שאלות?
ניסן סלומינסקי: בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 344 אושרה.
רוברט אילטוב: רביזיה.
ניסן סלומינסקי: יש רביזיה של רוברט.
אלעזר שטרן: על מה?
רוברט אילטוב: אני רוצה לראות את הפירוט של ההוצאות.
אלעזר שטרן: גם אני הייתי שמח.
אלעזר שטרן: ביקשתי אבל לא קיבלתי.
חמד עמאר: גם אני מצטרף לרביזיה.