GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עירית ליאו: לכן, אנחנו לא יכולים לעשות דברים חד-צדדים ולגבות פה מס שאיננו מקובל בהתאם לקווי ההנחיה של ה-OECD.
<עירית ליאו: לכן, אנחנו יושבים ומחכים לראות מה קורה בוועדות האלה.
<עירית ליאו: אנחנו כמובן יושבים ודנים בתיקים השונים וגובים את המיסים בהתאם למה שכרגע מפורסם.
<עירית ליאו: אם יהיה לנו מנדט רחב יותר למסות יותר, כמובן שנרצה לעשות יותר.
אראל מרגלית: המיסוי יהיה הפרק הבא.
אראל מרגלית: בואו נחזור רגע לתכנים עצמם.
אראל מרגלית: דודו, אני קטעתי אותך.
<דודו בקר: עד כאן אמרו אתרי התוכן שמסכימים ושיש לפעול.
<דודו בקר: אני רוצה להוסיף שגם יש לפעול יחסית מהר.
<דודו בקר: חלק מהדוברים פה דיברו כאילו בעתיד יקרו לנו דברים רעים.
<דודו בקר: אני אומר שאני עוקב אחרי השוק הזה בשבע השנים שאני עובד בוואלה והם כבר קורים.
<דודו בקר: למעשה, יש לא מעט מקומות בישראל, כולל אתרים גדולים, שמקטינים את היקף ייצור התוכן וזו תופעה שרק תלך ותימשך ואין לנו בעצם פתרון אחר לעניין.
<דודו בקר: אם הזכרת קודם את מה שקורה את ברוסיה עם חברות כמו יאנדקס או חברות נוספות שקיימות בשוק הסיני ויוצרות איזושהי תחרות, במדינה כמו ישראל על גודלה ומשאביה זה לא הולך לקרות.
<צבי מנחם רייך: שלוש הערות קצרצרות.
<צבי מנחם רייך: בניגוד למה שחבר הכנסת אילטוב אמר, לא התכוונתי שנוני מוזס יקבל עכשיו שיעורים באיך לגלוש באינטרנט.
<צבי מנחם רייך: אני מדבר על חדשנות ואני לא יכול להיכנס פה לפרטים.
<צבי מנחם רייך: אבל אם תרצה אני אראה לך אחר כך איך רואים את מרחבי החדשנות, והיא חדשנות פילנטרופית בעיקר, שקורית בתחום המדיה - - -
אראל מרגלית: סלח לי שאני קוטע אותך, אבל למה פילנטרופי?
אראל מרגלית: עזוב רגע פילנטרופי.
אראל מרגלית: אף אחד לא מבקש פה טובות.
אראל מרגלית: אנחנו מבקשים לעשות פה חלוקה יותר ברורה על משהו שנוצר עכשיו - כן חדשני, לא חדשני.
אראל מרגלית: אם יוצרים traffic בזכות תוכן ומנוע חיפוש ביחד והאנשים צורכים את אותו תוכן, אנחנו כרגע מדברים על חלוקה הוגנת.
אראל מרגלית: אנחנו רוצים לשמוע מה לדעתכם יהיה בחלוקה.
<צבי מנחם רייך: אם תזרים את זה לחדשנות תפתור להם.
<צבי מנחם רייך: היום באתרי האינטרנט בישראל קשה להם מאוד לעשות מעבר למהדורות טאבלט כמו שצריך כי אתה צריך המון השקעה בגרפיקה מתוחכמת.
<צבי מנחם רייך: קשה מאוד.
<צבי מנחם רייך: כמעט בארץ אתה לא מוצא data driven journalism.
<צבי מנחם רייך: כלומר, כל העולם החדש של ויזואלציית מידע כמותני שעושים בה שימוש בלתי רגיל במדינות אחרות, זה לא נכנס.
<צבי מנחם רייך: אתה לא רואה את זה כמעט בישראל.
<צבי מנחם רייך: טיפה בכלכליסט נגעו בזה.
<צבי מנחם רייך: וגם דברים אחרים, הכנסת וידיאו - - -
<גיא אופיר: אז אתה מציע שהרשות תלמד את הסקטור הפרטי איך לעבוד?
<צבי מנחם רייך: לא, לא תלמד.
אראל מרגלית: אתה מציע שהקרן הזאת תקצה חלק מהכסף שלה לתמלוגים ליצרני התוכן וחלק מהכסף שלה לסוג של חדשנות בצורה כזו או אחרת.
<צבי מנחם רייך: מצוין, לעידוד חדשנות - כן.
<צבי מנחם רייך: אתה יודע כמה וואלה הוציא על כניסה לווידיאו בשנים האחרונות?
<צבי מנחם רייך: הוציא הון עתק שאין לו כדי להיכנס לווידיאו.
<צבי מנחם רייך: לכן, הם כל הזמן צריכים כסף לחדשנות, זה לא דבר דמיוני.
<צבי מנחם רייך: הם נעצרים בחזיתות חדשנות.
<צבי מנחם רייך: אם תזרים כסף יפה לחדשנות גוגל תאהב את זה, הם יאהבו את זה, וזה לא יהיה מעשה חסד.
<צבי מנחם רייך: המבחן האמיתי הוא לא למי כותב פוסטים בבלוג שלו.
<צבי מנחם רייך: המבחן האמיתי הוא מי מייצר תוכן חדשותי מקורי וגם ועדות בארצות-הברית הגיעו לאותה הבנה.
<צבי מנחם רייך: לא גונב ועושה לינקים וזה אלא מי מייצר תוכן חדשותי מקורי.
<צבי מנחם רייך: לאלה צריך לדאוג כי דעות יש לכל אחד ודעות כל אחד יוכל לכתוב מחר.
<צבי מנחם רייך: אבל רק גופי חדשות ממוסדים יכולים לעסוק בעיצוב של תוכן מקורי.
<צבי מנחם רייך: לבסוף, לא רק מנועי חיפוש בסיפור הזה.
<צבי מנחם רייך: אני רוצה להקריא לכם נתון שאמר עו"ד YNET ומעניין איך הנתון הזה אצלכם, עורך YNET בכנס שנערך לפני שנה וחצי בהרצלייה והוא אמר את זה באופן פומבי.
<צבי מנחם רייך: שאלו אותו: כמה traffic אתה מקבל ממקורות שונים?
<צבי מנחם רייך: הוא אמר:
<צבי מנחם רייך: 50% - זה נתון נכון ל-2012 - נכנסים ל-YNET באופן ישיר, 30% נכנסים ל-YNET דרך גוגל ו-20% דרך הרשתות החברתיות.
<צבי מנחם רייך: אני מניח שהנתונים אצלכם.
<דודו בקר: יש עשרות אחוזים של כניסה דרך גוגל ורשתות חברתיות.
<צבי מנחם רייך: לכן, החזית שלך היא לא רק גוגל אלא גם הרשתות החברתיות.
<צבי מנחם רייך: היום זה ספק traffic אדיר שהגיע.
<צבי מנחם רייך: הרבה יותר מחצי מהכניסות נכנסות היום דרך הרשתות החברתיות כמו גוגל.
<צבי מנחם רייך: גוגל לא לבד פה.
אראל מרגלית: אנחנו לא חושבים שהוא לבד.
אראל מרגלית: אנחנו רוצים לעשות סדר כולל, לא סדר עם חברה אחת.
אראל מרגלית: מורד שטרן, אתה רצית להתייחס?
<מורד שטרן: כן.
<מורד שטרן: מורד שטרן ואני מייצג איזשהו צד שלא דיברו עליו.
<מורד שטרן: כלומר, אותם בלוגרים.
<מורד שטרן: אני אהבתי את החלוקה שלך, ד"ר רייך.
<מורד שטרן: מצד אחד, ליידי גאגא.
<מורד שטרן: מצד שני, בלוגר כמוני, ובאמצע גופים גדולים יותר ואולי קצת יותר חזקים.
<מורד שטרן: זו חלוקה נכונה.
<מורד שטרן: אני כרגע לא אדבר בשם האיגוד אלא כבלוגר.
<מורד שטרן: יש לי בלוג טכנולוגי מ-2007.
<מורד שטרן: הייתי היועץ של השר מיכאל איתן לענייני טכנולוגיה ויש לי ראייה על הדברים.
<מורד שטרן: אני רוצה להגיד איך אני רואה את זה.
<מורד שטרן: ושוב, חבל שאני מייצג פה את הבלוגרים כי יש טובים ממני.
<מורד שטרן: לדעתי, הכיוון הזה לא טוב.
<מורד שטרן: שוב, מהעיניים של הבלוגר שלא עושה מזה כסף אלא זה פאן בלבד.
<מורד שטרן: גוגל במקרה הזה וההתייחסות היא אליהם, גם מצד שני, נותנים המון המון benefit שאנחנו לא הזכרנו כמו המיילים.
<מורד שטרן: אף אחד לא חשב פה שהוא מקבל פה מיילים בחינם ויומן בחינם ומפות בחינם ודרייב בחינם - המון המון דברים.
אראל מרגלית: שום דבר לא בחינם.
<מורד שטרן: שום דבר לא מטוב לב, אבל מקבלים פה איזשהו benefit שלא הוזכר.
אראל מרגלית: ברגע שיודעים איפה אתה נמצא על המפות, ברגע שיודעים מה ההרגלי הצפייה שלך, ברגע שהם יודעים לאפיין אותך ברמה של הפרופיל, ברגע שיודעים להגיד מי אתה עד לרמה של כמעט כל דבר שאתה עושה, בעצם "האח גדול".
אראל מרגלית: מישהו אוסף עליך את המידע הזה.
אראל מרגלית: זה שאתה מקבל את ה- benefit הזה בחינם, אתה לאט לאט מבין שזה לא בחינם.
אראל מרגלית: לא רק זה, שים לב שמבחינת הידע נוצר פה מצב שמבחינת הרלוונטיות של הפרסום כי הרי בסופו של דבר אם אני יודע היום שאתה קונה רכב, אני יכול להציע לך פוליסת ביטוח לרכב.
אראל מרגלית: מי שעושה את אתר התוכן של החדשות לא יודע להציע לך את זה.
אראל מרגלית: שים לב שכל הדברים האלה שלכאורה אתה מקבל בחינם זה אחל'ה ביזנס מודל.
אראל מרגלית: תאמין לי, אם היו באים הייתי משקיע.
אראל מרגלית: אבל כל הדבר הזה יוצר מצב שבגלל שהצרכן הסופי מקבל משהו מאוד נוח בחינם, לאט לאט נוצר מצב של גורם אחד שיודע עליך כל דבר.
אראל מרגלית: לא רק זה, בסופו של דבר אחת מהסכנות היא שבתחום הפרסום בסוף גם אם אתר תוכן אתה בכלל לא תעשה את הפרסומות בעצמך.
אראל מרגלית: אתה בכלל תיתן את זה לגוגל שיעשו את הפרסומות בשבילך.
<דודו בקר: זה כבר קורה בכל האתרים גדולים כקטנים.
אראל מרגלית: אני רק רוצה להגיד משהו מבחינת שוק.
אראל מרגלית: אנחנו לא מדברים על חברה אחת כי בפייסבוק קורים דברים אחרים, או מחר תהיה עוד רשת חברתית וייקרו שם.
אראל מרגלית: בטוויטר אולי קורים עוד דברים.
אראל מרגלית: נוצר פה מצב שבשווקים מסוימים יש גורם מסוים שפתאום תופס סוג של מונופול.
<מורד שטרן: אני מבין ולרגע לא אמרתי שהרציונל הוא טוב לב.
אראל מרגלית: שים לב למה אנחנו כגורם, ואנחנו לא רוצים שזה יהיה בידי הפוליטיקאים.
אראל מרגלית: ככנסת זה שאנחנו מעלים את הצעת החוק זה לא אומר שאנחנו רוצים לשבת ולקבוע איך יתחלקו.
אראל מרגלית: אנחנו לא קובעים.
אראל מרגלית: אנחנו לא רוצים וזה אני צריך להגיד כי בדיון הבא אנחנו נצטרך מכם הצעות קונקרטיות.
אראל מרגלית: בעצם אנחנו נרצה מכם בהנחה שנלך על הכיוון הזה כמו שאקו"ם קבעה סטנדרטים וקריטריונים שבהם אתה מחלק חלק מהכסף של שיר שאתה משמיע ליוצרים שלו, אנחנו בסופו של דבר נרצה שתקום ועדה מקצועית בלתי תלויה שבה יהיו גם נציגים לרגולטורים, לממשלה.
אראל מרגלית: אבל גם נציגים מקצועיים שיוכלו לבוא ולעזור לנו לנסח בהנחה שיש חלוקה בין יוצרי תוכן לבין מנועי החיפוש או הרשתות החברתיות שהן התשתיות שבעזרתן אתה רואה את התוכן, על קריטריונים אובייקטיבים, ברורים, מדידים, שבהם אפשר יהיה לחלק את זה.
יצחק כהן: איך יחולק?
יצחק כהן: וולונטרית או שתכפה עליהם?
אראל מרגלית: לא וולונטארי.
אראל מרגלית: הצעת החוק היא לקחת את סל הפרסום מתוכן.
אראל מרגלית: אתה צורך תוכן ורואה סביבו פרסום.
יצחק כהן: כן, אבל דברים משתנים תוך כדי.
אראל מרגלית: נכון, אבל אתה יודע למדוד את זה.
אראל מרגלית: לחלק 100 שקל - ההצעה שלנו היתה 93 שקלים למנוע חיפוש ו-7 שקלים ליצרן התוכן.
אראל מרגלית: זו היתה הצעה שלנו שנסמכה על הצעות של ה- - -
יצחק כהן: השאלה היא האם זה ישים.
אראל מרגלית: מאוד ישים.
אראל מרגלית: זה לא רק ישים, זה גם מתחיל לקרות עכשיו במדינות אירופאיות אחרות.
יצחק כהן: כן?
<מורד שטרן: אמרתי שהכיוון לדעתי הוא לא טוב וזה מייצג לי איזשהו מדרון חלקלק כי בראייה רחבה יותר אתה תמיד יכול למצוא שירות שנותן איזשהו משהו בחינם, מזה הוא עושה כסף, ואז לגבות משם תמלוגים.
<מורד שטרן: למשל, WordPress.
<מורד שטרן: כל אתר שישי בעולם יושב על WordPress ואנשים נהנים מזה אבל לא משלמים לזה כסף.
<מורד שטרן: אבל הם עושים את הכסף מזה, אז גם - - - אפשר ללכת אליהם.
<מורד שטרן: אני חושב שזה צריך לעצור ממש בנקודה הזו.
אראל מרגלית: איתן, רצית להוסיף משהו?
<איתן מדמון: כן.
<איתן מדמון: אני רק רוצה להדגיש שתעשיית מנועי החיפוש בסופו של יום חיה מיצרני התוכן.
<איתן מדמון: נכון שהצד של המשוואה שהם מביאים הרבה מאוד traffic לאתרי התוכן ומבחינם בזה הם סיפקו את הסחורה.
<איתן מדמון: אבל צריך לזכור שבמבחן התוצאה הסופית כשאתה בוחן את שיעורי הגידול או הקיטון - לא נעים להגיד - של ההכנסות משני צידי המתרס אתה מגלה שפה יש עלייה של עשרות רבות של אחוזים, אם לא יותר מזה, ובצד השני יש קיטון, מה שמראה שהעוגה פה לא מתחלקת נכון.
<איתן מדמון: בסופו של דבר, כולנו חיים מתוכן, אבל מה שקורה זה שהיצרן מקבל את הפירורים, אם בכלל, שגם הולכים ומתמעטים ומנועי החיפוש ותעשיות המדיה החברתיות הולכות וצומחות בשיעורים של הלוואי עלינו.
אראל מרגלית: חברות, חברים, קודם כל, תודה.
אראל מרגלית: זה היה דיון חשוב.
אראל מרגלית: אני חושב שחברי הכנסת שמעו.
אראל מרגלית: הצטרף אלינו איציק כהן שהיה סגן שר האוצר והוא באמת מוביל פה בוועדת הכספים הרבה מאוד מהחקיקה הכלכלית בצורה מאוד מאוד חשובה.
אראל מרגלית: יש לנו כרגע הצעת החוק וזה הולך להיות דיון שהולך ללוות אותנו.
אראל מרגלית: יש הצעה כרגע לקחת מודל שקיים באירופה ולהפוך אותו למודל ישראלי שישאיר משהו בידיים של יצרני התוכן בצורה מדידה וברורה שזה סוגיה אחת.
אראל מרגלית: יש את הסוגיה, ויש פה חבר'ה מרשות המיסים.
אראל מרגלית: של איך לפחות מע"מ משאירים פה בארץ או איך השירות שניתן בישראל - - -
<מיכאל זיו: שיהיה ברור - בנושא המע"מ אין פה מס אפקטיבי.
<מיכאל זיו: למה?
<מיכאל זיו: כי קודם כל כבר יש מנגנון של תשלום המע"מ על כל השירותים האלה.
<מיכאל זיו: יש מנגנון של ייבוא שירותים שבו מי שחייב בתשלום המע"מ זה היבואן.
<מיכאל זיו: בהנחה שמתוך כל שוק הפרסום, הנחה סבירה, 85% הם עוסקים, הם משלמים את עבור המע"מ או גם מנכים ל
<גיא אופיר: סליחה, סלונה - - -
<מיכאל זיו: סליחה, אני כרגע מדבר.
<מיכאל זיו: תודה.
<מיכאל זיו: בהנחה ש-85% מהעוסקים רשאים לנכות את המע"מ אין פה תוצאת מס אפקטיבית בכלל בנושא הפרסום.
<מיכאל זיו: מי שנשאר לנו זה אותם מלכ"רים או מוסדות כספיים שגם אצלם קיים מנגנון הזה.
<מיכאל זיו: מבדיקה אקראית שערכנו עם שניים הגדולים האלה הם מבצעים את זה.
<מיכאל זיו: הם משלמים את המע"מ עבור גוגל כי הם יבואני השירות הזה.
<מיכאל זיו: לכן, מבחינת מע"מ גוגל אומרת: אנחנו לא פועלים בארץ.
<מיכאל זיו: אתם צודקים שזה חייב במע"מ.
<מיכאל זיו: מי שחייב במע"מ על-פי החוק זה קונה, הקונה הישראלי.
אראל מרגלית: מה זאת אומרת "לא פועלים בארץ"?
אראל מרגלית: לא שמעתי את הדבר הזה.
אראל מרגלית: אם יושבת פה קבוצה שמוכרת פרסומות לשוק הישראלי, מה זאת אומרת "לא פועלים פה בארץ"?
אראל מרגלית: או אם מישהו יוצר פה סרטון - מה זאת אומרת "לא פועלים בארץ"?
<מיכאל זיו: מבחינת מע"מ ה- - -
אראל מרגלית: אבל מה זאת אומרת "לא פועלים פה בארץ"?
אראל מרגלית: איך אתה אומר את המשפט הזה?
<מיכאל זיו: עזוב את הרישום כרגע, אני מדבר מבחינת מע"מ.
אראל מרגלית: אבל איך אתה אומר שהשירות לא - - - ?
אראל מרגלית: 102 חברות הקמתי בישראל וכל אחת מהן בין-לאומית.
אראל מרגלית: ראיתי איפה כן ואיפה לא.
אראל מרגלית: אני ראיתי איך אתם קשיחים כמו עץ יבש לפני סערה ולא מתגמשים עם אף אחד.
אראל מרגלית: מאיפה הגמישות הנאדיה קומאנצ'ית הזאת עם גוגל?
אראל מרגלית: אני רוצה להבין.
אראל מרגלית: מה קורה פה?
אראל מרגלית: זה בעברית, זה שוק פרסום ישראלי.
אראל מרגלית: יוצרים את זה בישראל.
אראל מרגלית: איפה אתה חושבים שיוצרים את זה?
אראל מרגלית: בסיציליה או בקפריסין?
<מיכאל זיו: לא בא כרגע לדון איפה זה מיוצר.
אראל מרגלית: אבל מה זאת אומרת?
אראל מרגלית: זה בישראל.
<מיכאל זיו: מדבר על תשלום המע"מ.
<מיכאל זיו: תשלום המע"מ בפועל מבוצע.
<גיא אופיר: סליחה, גוגל ופייסבוק משלמים מע"מ?
<מיכאל זיו: מישהו אחר משלם את ה- - -
<גיא אופיר: זה ממש לא מדויק.
<גיא אופיר: על העניין הזה יש עתירה לבג"צ.
אראל מרגלית: ניכנס לזה בפעם הבאה.
אראל מרגלית: בואו נסכם את הדיון של התכנים.
אראל מרגלית: על הדיון של התכנים אנחנו נעשה ישיבה נוספת.
אראל מרגלית: מה שהיינו רוצים לקבל מכם לקראת הישיבה הנוספת זה הצעות קונקרטיות בהנחה שמוקמת ועדה כי זה חלק ממה שהחוק מציע, שהיא ועדה שקובעת את החלוקה בין יצרן התוכן לבין מנוע החיפוש או הרשת החברתית.
אראל מרגלית: אנחנו רוצים מכם הצעות.
אראל מרגלית: ראשית, לאנשים שרוצים להשתתף בוועדה הזו.
אראל מרגלית: הם צריכים להיות בלתי תלויים.
אראל מרגלית: שנית, לעקרונות שבהם הדבר הזה צריך להתחלק.
אראל מרגלית: בפעם הבאה שנדון אנחנו נשים פה הצעות קונקרטיות.
אראל מרגלית: כמו שהחוק מדבר על חלוקה קונקרטית של 7% של התמלוגים של יצרני התוכן ומנועי החיפוש או הרשתות החברתיות אז אנחנו בפעם הבאה נשים הצעות קונקרטיות לגבי איך הוועדה הזאת צריכה להיראות ואיך היא רוצה למדוד את האופן שבו יצרן התוכן מתממשק עם מנוע החיפוש או עם הרשת החברתית כדי שזה יהיה ברור ולא שרירותי.
אראל מרגלית: איציק כהן, אתה רוצה לסכם כמה מילים?
יצחק כהן: לא, בסדר גמור.
יצחק כהן: בדיון הבא יהיה יותר מה לסכם.
אראל מרגלית: חברות, חברים, תודה רבה.
אראל מרגלית: אני מאוד מעריך את זה שבאתם.
אראל מרגלית: אני יודע שזה לא פשוט להגיע היום לירושלים וזה מאוד חשוב.
ניסן סלומינסקי: אני מודע לכך שרובנו הגדול והמכריע היה כאן אתמול עד אחרי 3:00 לפנות בוקר כדי להעביר גם את החוק השני החשוב, חוק המסתננים, ויכול להיות שכתוצאה מכך חלק מהחברים יצטרף אלינו במהלך הדיון.
אלעזר שטרן: אנחנו כבר אחרי ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה.
<אמיר לוי: משפט מקדים.
<אמיר לוי: במסגרת סעיף 179 לחוק ההתייעלות הכלכלית, אנחנו מחויבים בתוך 21 ימים לפני תחילת שנת תקציב 2014 להציג לכם תחזית מקרו כלכלית לשנת 2014, התפתחויות בכלכלת העולם והשלכות על ישראל, תחזית הכנסות מעודכנת לשנת 2014, תחזית הוצאות מעודכנת לשנת 2014 ואת ההיערכות שלנו כתוצאה מאותם שינויים שהיו או שצפויים להיות.
<אמיר לוי: לשם כך התכנסנו, לצורך הדיווח הזה.
<אמיר לוי: הוספנו עוד משהו - לטובת השקיפות וכדי שתהיה לכם תמונה מלאה לפני 2014 – וזה את סיכום 2013, מה קרה גם בצד ההכנסות וגם בצד ההוצאות.
<אמיר לוי: מיכאל שראל יתחיל בחלק הראשון, בסקירה הכלכלית, ואחר כך נעבור לסיכום שנת 2013 ונציג את שנת 2014.
<מיכאל שראל: נתחיל עם ההתפתחויות המרכזיות בשנה האחרונה ובעיקר מה קרה מאז הצגנו את התחזית לקראת אישור התקציב.
<מיכאל שראל: אנחנו כבר שישה חודשים אחרי הצגת התחזיות המקדמית ואנחנו כרגע מעדכנים את המצב וגם את התחזיות.
יעקב ליצמן: אם חצי שנה עברה ואתם לא יודעים לעשות תחזית, איך אתם עושים דו שנתי?
<מיכאל שראל: ככל שהולכים לתקופה ארוכה מדי, חוסר הוודאות גדול יותר, אבל לפעמים יש עדכונים.
יעקב ליצמן: כל פעם זה כך.
יעקב ליצמן: כל פעם יש נתונים שפתאום משתנים.
<מיכאל שראל: לפעמים יש מצב שהנתונים משתנים אפילו אחורה.
<מיכאל שראל: כלומר, גם הנתונים של 2012 למשל השתנו.
יעקב ליצמן: אתה יכול לענות באופן פשוט ולומר שלכן שר האוצר החליט שיותר לא יהיה דו-שנתי.
<מיכאל שראל: מה שאנחנו רואים בחצי השנה האחרונה זה שהצמיחה במשק בסך הכול המשיכה בתוואי צמיחה לא מאוד גבוה אבל עדיין חיובי, יפה וגבוה יותר מרוב המדינות המתקדמות.
<מיכאל שראל: הרבעון האחרון שהתפרסם הוא הרבעון השלישי של 2013 והאומדן המוקדם הוא לצמיחה נמוכה יחסית של 2.2 על רקע ירידה ביצוא אבל הנתונים שהתקבלו מאז, בעיקר לחודשים ספטמבר ואוקטובר, מצביעים על התאוששות משמעותית ביצוא, כך שאנחנו מצפים שהרבעון הרביעי יהיה טוב יותר גם מבחינת הצמיחה וגם מבחינת היצוא.
<מיכאל שראל: התפתחות מאוד משמעותית, מאוד יפה ומרשימה הייתה המשך השיפור בשוק העבודה.
<מיכאל שראל: אנחנו רואים כאן שתי סדרות.
<מיכאל שראל: הסדרה של הקו האדום מראה את שיעור ההשתתפות ואנחנו רואים ששיעור ההשתתפות עלה חזק מאוד בשנים האחרונות והשנה הוא נשאר יציב אבל ברמה מאוד גבוהה יחסית לעבר.
יעקב ליצמן: הייתה ידיעה שבנושא אבטלה העדכונים קצת בעייתיים והם לא אמיתיים.
<מיכאל שראל: אני חושב שהנתונים האלה הם הנתונים שאנחנו וגם בנק ישראל וכל הכלכלנים משתמשים בהם כנתונים האמינים ביותר.
<מיכאל שראל: זה סקר כוח אדם של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<מיכאל שראל: יש מקורות שונים לנתוני תעסוקה.
ניסן סלומינסקי: היה דיווח של יום אחרי יום שלכאורה לעין לא מבינה זה נראה כסותר כאשר מצד אחד האבטלה ירדה פעם ראשונה ל-5.9 אחוזים ולמחרת פורסם שיש קפיצה אדירה בגידול בלשכת התעסוקה של עוד 17 אלף שבאים לבקש דמי אבטלה.
ניסן סלומינסקי: כלומר, קפיצה אדירה.
ניסן סלומינסקי: לכאורה זאת נראית סתירה כי אם האבטלה יורדת, איך פתאום גדל מספר האנשים שבאים לבקש דמי אבטלה.
ניסן סלומינסקי: יש לנו בהמשך דיון בנושא של פיטורים והסברנו שהנתון הרשמי של כולנו הוא הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שרואה את הראייה הכוללת.
ניסן סלומינסקי: בהחלט יכול להיות שבאים ללשכת התעסוקה באזור מסוים לבקש דמי אבטלה אבל מצד שני במחוזות אחרים או בתחומים אחרים יש תוספת של עשרות אלפי עובדים.
ניסן סלומינסקי: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה רואה את הסך הכול ולשכת התעסוקה לא רואה את זה.
ניסן סלומינסקי: אני מניח שזאת התשובה .
<מיכאל שראל: הירידה הזאת בשיעור האבטלה והשיפור בשיעור התעסוקה מגדילים מאוד את העוצמה של שוק העבודה ובכלל של המשק.
<מיכאל שראל: אני חושב שזה גם תורם לא רק מבחינה כלכלית אלא גם מבחינה חברתית.
<מיכאל שראל: אנחנו רואים הרבה פעמים שאחד הגורמים המהותיים ביותר שמשפיע על אי השוויון והעוני אלה הם שיעורי ההשתתפות והאבטלה.
<מיכאל שראל: כמובן הנתונים ל-2013 יגיעו בשלב הרבה יותר מאוחר אבל אני מניח שזה גם תלוי מבחינה חברתית ולא רק מבחינת הכלכלה.
אלעזר שטרן: מאיפה בא הגידול.
אלעזר שטרן: מאיזה מגזרים?
<מיכאל שראל: מבחינת הגידול במספר המועסקים, אנחנו רואים את המשך הגידול ברוב הענפים אבל בענפים של השירותים הציבוריים הגידול הוא מהיר יותר מאשר במגזר העסקי.
<מיכאל שראל: השירותים הציבוריים זה לא אומר רק הממשלה והמגזר הציבורי אלא גם שירותים בעלי אופי ציבורי שלפעמים נמצאים בשירות הציבורי ולפעמים בשירות הפרטי.
<מיכאל שראל: למשל, כל מקצועות הרפואה והחינוך, כל מה שקשור לשירותים רפואיים, גם אם זה נעשה בשוק הפרטי או במרפאות פרטיות, גם זה נחשב שירותים ציבוריים.
<מיכאל שראל: אותו דבר עם חינוך וכל מה שקשור לחינוך.
<מיכאל שראל: בשנה האחרונה אנחנו רואים שיש גידול בעיקר בתחום של השירותים הציבוריים אבל גם בתחום של העסקי, זה לא ששם יש ירידה.
אלעזר שטרן: ומבחינת האוכלוסיות?
<מיכאל שראל: באיזה מובן?
אלעזר שטרן: איזה אוכלוסיות תורמות לגידול?
<מיכאל שראל: את הנתונים האלה אנחנו מקבלים באיחור רב על בסיס שנתי.
<מיכאל שראל: כנראה שנקבל את הנתונים האלה רק בעוד כשנה מבחינת הרכב האוכלוסייה, לפי גילאים ולפי מגזרים.
יעקב ליצמן: יש לך תחזיות של 2010-2011?
יעקב ליצמן: זה בפועל אבל מה היו התחזיות?
<מיכאל שראל: מבחינת שוק התעסוקה?
יעקב ליצמן: צמיחה.
אלעזר שטרן: הוא רוצה לראות תחזית מל ביצוע.
יעקב ליצמן: כן, מה הייתה התחזית של 2010-2011?
<מיכאל שראל: אני זוכר את זה למרות שאין לי את זה כאן.
יעקב ליצמן: 2011-2012.
<מיכאל שראל: אתה מדבר על התחזיות שנעשו ב-2010 והתייחסו ל-2010, 2011 ו-2012.
<מיכאל שראל: אני זוכר את התחזית למרות שאין לי אותה כאן.
<מיכאל שראל: ב-2010 הצמיחה הייתה קצת יותר גבוהה מהתחזית.
<מיכאל שראל: ב-2011 הייתה בדיוק כמו התחזית וב-2012 הייתה קצת יותר נמוכה מהתחזית.
<מיכאל שראל: אם לוקחים את שלוש השנים ביחד, הממוצע של הצמיחה בשלוש השנים האלה היה בדיוק כמו התחזית שנעשתה ב-2010.
<מיכאל שראל: התחזית הבאה שנעשתה היא התחזית שהצגנו ביוני השנה ולזה אני אתייחס בדבריי בהמשך ואני אראה את השינויים לעומת התחזית.
<מיכאל שראל: אם אנחנו מסתכלים כאן על הסחר העולמי ועל אינדיקטורים לצמיחה העולמית בעיקר בארצות הברית, אנחנו רואים שלא היה שינוי משמעותי מאז יוני.
<מיכאל שראל: לגבי ארצות הברית היה אפילו אולי טיפה שיפור אבל לעומת הסחר העולמי ל-2014 הוא ירד קצת מבחינת התחזית של קרן המטבע וגופים אחרים, בעיקר על רקע הירידה בתחזית הצפויה של שווקים מתעוררים כמו הודו, ברזיל ורוסיה.
<מיכאל שראל: התחזית שם ירדה ולכן הסחר העולמי והצמיחה העולמית התעדכנה מעט כלפי מטה ל-2014.
<מיכאל שראל: בסך הכול נראה שההתאוששות של הכלכלה העולמית ממשיכה פחות או יותר כמו שזה היה צפוי לפני כחצי שנה.
<מיכאל שראל: זאת התחזית המפורטת המעודכנת שלנו.
<מיכאל שראל: אני לא אעבור עליה בפירוט אבל אני אגיד כמה דברים מרכזיים.
<מיכאל שראל: הצמיחה עצמה, מה שמופיע בשורה הראשונה, הצמיחה של התוצר, עדכנו את זה מעט כלפי מטה לעומת התחזית שהצגנו לפני כחצי שנה.
<מיכאל שראל: זה מתבסס גם על הנתונים בפועל וגם על הירידה שאנחנו רואים בסחר העולמי.
<מיכאל שראל: הירידה שהייתה ביצוא ברבעון השלישי גרמה לנו לעדכן את התחזית מעט כלפי מטה.
<מיכאל שראל: זה עדכון ממש מינורי של שתי עשיריות.
<מיכאל שראל: לעומת זאת שיעור האבטלה שמופיע בתחתית, אתם רואים ששם כרגע מדובר על 6.2 ולפני חצי שנה היה לנו שיעור אבטלה קצת יותר גבוה.
<מיכאל שראל: הייתי אומר שדווקא בשיעור האבטלה, זה היה השינוי המשמעותי ביותר מבחינת התחזיות.
ניסן סלומינסקי: התחזית שלכם היא שבשנת 2014 האבטלה תהיה 6.2 אחוזים?
<מיכאל שראל: כן.
ניסן סלומינסקי: יש לי דוחות שמסתמכים גם על בנק ישראל לפיהם האבטלה תקפוץ ל-7.4 אחוזים.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות דבר כזה?
<מיכאל שראל: ראשית, הכול יכול להיות.
ניסן סלומינסקי: לא, מבחינת התחזית.
ניסן סלומינסקי: מבחינת הנתונים.
<מיכאל שראל: מבחינת בנק ישראל, אני חושב שהתחזית הזאת פורסמה לפני הירידה שראינו בחודשיים האחרונים.
<מיכאל שראל: היא פורסמה לפני ששני החודשים האחרונים פורסמו על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והתחזית שלנו כבר לוקחת את הירידה הזאת שהייתה ל-5.9 בחודש האחרון.
<מיכאל שראל: אני מניח שהתחזית שלנו יותר מעודכנת ואם הם יפרסמו כיום תחזית, כנראה שהתחזית שלהם לאבטלה תהיה נמוכה יותר.
ניסן סלומינסקי: אתה מקבל את הדוחות של מרכז המחקר והמידע של הכנסת?
<מיכאל שראל: חלק מהם, כן.
ניסן סלומינסקי: קיבלת את האחרון?
<מיכאל שראל: אני חושב שעוד לא קיבלתי אותו.
ניסן סלומינסקי: כדאי שתקרא אותו.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מקבלים גם ממרכז המידע דוחות והם כן מסתמכים על זה ולפי התחזית שלהם האבטלה תקפוץ ל-7.4 אחוזים.
<מיכאל שראל: אם הנתון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הוא אמיתי, אם הוא לא יעודכן ויישאר 5.9, כדי להגיע ל-7.4 בממוצע שנתי, אתה צריך משהו כמו 8.5 אחוזים בסוף 2014, שזה לא יהיה עקבי עם תחזיות הצמיחה האלה.
<מיכאל שראל: כלומר, אם יהיה מיתון פתאומי עולמי או משהו כזה.
ניסן סלומינסקי: אני מבקש מכם לעבור על הדוחות של מרכז המידע.
<מיכאל שראל: זה נראה מאוד לא סביר על רקע הצמיחה של למעלה משלושה אחוזים שהאבטלה תגיע בעוד שנה למעל שמונה אחוזים.
<מיכאל שראל: זה לא עקבי עם תחזית הצמיחה.
בועז טופורובסקי: למה סחורה זה בלי יהלומים?
<מיכאל שראל: כי היהלומים זה דבר מאוד תנודתי.
<מיכאל שראל: שנית, זה לא תורם הרבה ערך מוסף ליצוא.
בועז טופורובסקי: למה יהלומים ולא משהו אחר?
<מיכאל שראל: כי יהלומים הוא חומר מאוד יקר שמייבאים אותו, עושים בו פעולה קטנה יחסית ואז מייצאים אותו.
<מיכאל שראל: הערך המוסף שם הוא נמוך וגם התנודתיות גדולה כי לפעמים מחליטים לא לייצא בחודש מסוים אלא לשמור את זה לפעם אחרת.
בועז טופורובסקי: בהשוואת תחזיות, אתם מורידים קצת את התחזית ובכל שאר המדדים, למעט מדד מחירים לצרכן, זה עולה.
<מיכאל שראל: לא.
<מיכאל שראל: גם מדד המחירים לצרכן ירד מעט לעומת התחזית.
בועז טופורובסקי: אמרתי, למעט מדד המחירים הכול עולה.
<מיכאל שראל: גם הצמיחה הריאלית ירדה קצת.
<מיכאל שראל: הצמיחה הריאלית שמופיעה בשורה הראשונה גם היא ירדה קצת.
<מיכאל שראל: התוצר הנומינלי, שזה התוצר המקומי הגולמי, זה מה שמופיע בשורה השלישית, הוא למעשה כמעט שלא עודכן.
<מיכאל שראל: זאת אומרת, הוא נשאר ב-2014 בדיוק באותה רמה שהייתה לפני חצי שנה.
<מיכאל שראל: בהרכב יש מעט שוני.
<מיכאל שראל: צמיחה ריאלית מעט יותר נמוכה, מדד מחירים קצת יותר נמוך אבל מחירי התוצר קצת יותר גבוהים.
בועז טופורובסקי: מה הסיבה המרכזית לירידה הקטנה בצמיחה הריאלית?
<מיכאל שראל: כמו שאמרתי, בעיקר הסחר העולמי שמוריד קצת את הצפי ליצוא וגם מה שקרה ליצוא בפועל ברבעון השלישי של 2013.
<מיכאל שראל: הירידה במרכיבי התוצר היא בעיקר ביצוא.
<אמיר לוי: אם אין שאלות על החלק הראשון של סקירת המקרו, נעבור לסיכום 2013 ולתחזית 2014.
משה גפני: מה עם אישור תקציב ההתאמות?
<אמיר לוי: תכף נגיע לזה.
ניסן סלומינסקי: אבל לא נצביע.
ניסן סלומינסקי: נצביע כשתהיה הפנייה עצמה וזה יחולק לפני כן כדי שגם אפשר יהיה להתכונן.
<אמיר לוי: אנחנו נציג את זה.
<אמיר לוי: ניגע גם בזה וגם במהלך של מס ההכנסה.
<אמיר לוי: אמרתי קודם שלפני שמדברים על 2014, אני אתן סקירה על 2013 כדי שתהיה לכם תמונה מלאה במעבר מ-2013 ל-2014.
<אמיר לוי: בצד ימין של הטבלה אתם רואים את התחזית המקורית של 2013 ובצד שמאל את התחזית העדכנית.
<אמיר לוי: אני שם לכם כוכבית כי גם בצד ההוצאות וגם בצד ההכנסות אין לנו את נתוני דצמבר שהוא חודש קצת קפריזי וקשה לנבא אותו כי זה סוף שנה וכך זה בחיים כשמגיעים לסוף שנה.
<אמיר לוי: אם כן, זה מבוסס על 11 חודשים ועוד אומדן לחודש דצמבר.
<אמיר לוי: זה יכול להשתנות.
<אמיר לוי: זאת אומרת, לא בסדרי גודל משמעותיים אבל מה שאתם רואים כאן זה ללא חודש דצמבר.
<אמיר לוי: תחזית צמיחה – 3.6 אחוזים.
<אמיר לוי: זאת התחזית העדכנית לעומת 3.8 אחוזים שחזינו בתקציב המקורי.
<אמיר לוי: הכנסות – הצלחנו לגבות, ותכף אני אציג את המקורות של אותו גידול בהכנסות, 271.6 מיליארד לעומת 263.1 מיליארד.
<אמיר לוי: לצד ההוצאה אנחנו נסיים בסביבות 303 מיליארד שקלים לעומת תקציב מקורי של 309 מיליארד שקלים שאישרתם.
ניסן סלומינסקי: זה בגלל התקציב שאושר באמצע השנה.
<אמיר לוי: אני אתייחס.
<אמיר לוי: יש הסברים מפורטים ואני כמובן אענה לשאלות אם הם לא יהיו ברורים מספיק.
<אמיר לוי: לגבי הגירעון – אנחנו צפויים לסיים באזור שלושה אחוזים לעומת יעד גירעון של 4.3 אחוזים.
<אמיר לוי: אני מניח שחלק
<אמיר לוי: כם זוכר את המספר 4.
<אמיר לוי: 65 אחוזים שאושר ולא 4.3 אבל זה אותו מספר.
<אמיר לוי: במהלך השנה נעשה על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שינוי במדידת התוצר ולכן ה-4.65 שאתם זוכרים, הוא בעצם 4.3 אחוזים.
יעקב ליצמן: כשלא עומדים ביעד, משנים.
<אמיר לוי: זה דווקא שינוי שיטת המדידה הגדיל את התוצר ובסך הכול נרמלנו את זה ואתם בעצם רואים את המספר האמיתי.
<אמיר לוי: זה אם מסתכלים במקרו ועכשיו נסתכל על כל אחד מהרכיבים בנפרד.
<אמיר לוי: קודם כל, בנושא ההכנסות.