GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: שלא תצטרך לרוץ לחמישה.
<רג'ואן גרייב: אני מסביר את מה שהתחלנו ב-2009.
<רג'ואן גרייב: אמרנו שנעשה את זה בשתי פעימות.
<רג'ואן גרייב: יש את הפעימה ראשונה.
<רג'ואן גרייב: לדוגמה, אותה פסגות, היו לה שתי קופות בבנק לאומי וגם שתי קופות בבנק הפועלים.
<רג'ואן גרייב: בשלב הראשון אמרנו להם שיעשו את המיזוג ברמת המתפעל.
<רג'ואן גרייב: כל הקופות שברמת המתפעל ימוזגו לקופה אחת.
<רג'ואן גרייב: זה הליך שהוא פחות אקוטי מאחר וזאת אותה מערכת תפעולית אצל אותו בנק ולכן זה מיזוג יחסית קל.
<רג'ואן גרייב: לתפעל בין שתי קופות, אחת בבנק לאומי ואחת בבנק הפועלים, זה מערכות שנות, צריך לעשות בקרות ולעקוב.
<רג'ואן גרייב: מבחינתנו, אגף שוק ההון, צריך לוודא שהמיזוג נעשה כמו שצריך, שזכויות העמיתים נשמרו כמו שצריך, צריך לבדוק את התשואות שצריך לקבל.
<רג'ואן גרייב: לכן יש מקום לסגור את המערכת לתקופה מסוימת כדי לוודא שכל המיזוג, כל שפיכת החשבונות, יתבצע כמו שצריך ושלא יתברר אחר-כך שהיתה טעות והלקוח נפגעו זכויותיו.
זבולון כלפה: מכיוון שכל המטרה שלכם היא בעצם להיטיב עם הלקוח בסופו של דבר - - -
<רג'ואן גרייב: לייעל את המערכת.
זבולון כלפה: לייעל ולהטיב עם הלקוח, זאת המטרה המרכזית.
<רג'ואן גרייב: שלא יהיו יותר מידי אופציות וחלופות שהן - - -
זבולון כלפה: זה לדעתך.
זבולון כלפה: השאלה היא, האם זאת חובה של הקופות להתאחד או שמא מנקודת המבט של הלקוח הוא יכול להגיד שנוח לו המצב הזה?
<רג'ואן גרייב: מבחינת הלקוח זה לא משנה.
<רג'ואן גרייב: נניח שהוא לקוח של בית ההשקעות של פסגות אלטשולר.
<רג'ואן גרייב: בפרונט הוא רואה את אלטשולר.
<רג'ואן גרייב: זה שהקופה הספציפית הזאת מתופעלת מיכונית על-ידי בנק א' או חברה פרטית ב', זה לא אמור לשנות לו.
<רג'ואן גרייב: אנחנו אומרים, כדי לא לבלבל אותו ולייצר יותר מידי חלופות – אני אתן לך דוגמה מעולם הפנסיה.
<רג'ואן גרייב: יש את מבטחים.
<רג'ואן גרייב: מבטחים היא קרן הפנסיה הכי גדולה אבל יש קרן אחת.
<רג'ואן גרייב: זה שבתוכה יש מסלולי השקעה שונים, כל אחד יכול לבחור את המסלול, אבל יש מבטחים אחת.
<רג'ואן גרייב: תאר לעצמך שאותם מבטחים היו 4-5 קרנות כאלה.
<רג'ואן גרייב: מבחינת הלקוח הוא כבר מתחיל להתבלבל מה המשמעות של הקרן הזאת לעומת הקרן השנייה.
<רג'ואן גרייב: כדי לצמצם את הריבוי, שהוא לא מוצדק מבחינת החלופות, הלקוח בסופו של דבר יודע שבאלטשולר יש את קופה א' ובפסגות יש את קופה ב'.
<רג'ואן גרייב: הוא צריך לבחור בין שתיהן והוא מנהל משא ומתן על דמי הניהול, על השירות וכדומה.
<רג'ואן גרייב: זה שיש שתי קופות של אלטשולר לא אמור להשפיע עליו, זה רק יבלבל אותו.
<רג'ואן גרייב: לכן הדרישה של אגף שוק ההון היא לחייב את הגופים למזג את הקופות ותחת אותה קופה לפתוח מסלולים בהתאם לצרכים של הלקוחות של אותו גוף.
<רג'ואן גרייב: השלב השני זה מיזוג בין מערכות מיכוניות מורכבות ושונות.
<רג'ואן גרייב: לכן, כדי לדאוג שהמיזוג יהיה כמו שצריך, שלא ייפגעו זכויות של עמיתים ויהיו בקרות, רוצים לסגור את המערכת הזאת.
<רג'ואן גרייב: לעשות דממה לתקופה של 12 ימי עסקים כדי שהגופים יוודאו שהקליטה של החשבונות מתבצעת כמו שצריך ושכל לקוח יקבל בדיוק את מה שהיה לו יום לפני המיזוג.
<רג'ואן גרייב: שלא יהיו מצבים שייעלמו חשבונות ודברים כאלה.
ניסן סלומינסקי: 12 יום דממה?
<רג'ואן גרייב: דממה, במה שקשור לניוד בין מסלולים.
ניסן סלומינסקי: זה יחול על כולם?
<רג'ואן גרייב: זה יחול רק על מי שחובת המיזוג חלה עליו.
<רג'ואן גרייב: קופת גמל או גוף מוסדי שלא יצטרך למזג קופות אז כמובן - - -
ניסן סלומינסקי: או אדם שיש לו רק במקום אחד אז זה לא חל.
<רג'ואן גרייב: אם זה במקום אחד אז זה לא רלוונטי.
ניסן סלומינסקי: המשמעות מבחינת האדם היא, שאם הוא רוצה להוציא את כספו, אז הקופה חייבת לשחרר תוך 4 ימי עסקים.
ניסן סלומינסקי: עכשיו זה ייקח 12 יום?
<רג'ואן גרייב: 12 ימי עסקים פלוס הארבעה.
<רג'ואן גרייב: הוא מקבל את התשואה בפועל.
<רג'ואן גרייב: במהלך 12 הימים ההשקעות נמשכות, זה משהו חשבונאי.
<רג'ואן גרייב: החשבון שלו ממשיך לקבל את התשואה עד היום האחרון.
ניסן סלומינסקי: למה אין אפשרות שתוך כדי זה הוא כן יוכל להוציא אם הוא רוצה.
<רג'ואן גרייב: מבחינת הגופים יש לנו היסטוריה של שניים או שלושה גופים שעשו מיזמתם את המיזוגים האלה בשינוי מערך תפעול.
<רג'ואן גרייב: לפעמים זה לוקח חודש עד חודש וחצי.
<רג'ואן גרייב: הגופים ביקשו את התקופה הזאת כדי לעשות את העבודה כמו שצריך.
<רג'ואן גרייב: פה אנחנו חייבנו אותם להשקיע משאבים.
<רג'ואן גרייב: אם צריך לעבוד 24 שעות כדי לסיים את כל הבקרות, אז כחלק מההנחיות שלנו, צמצמנו את זה ל-12 ימי עסקים.
<רג'ואן גרייב: אם גוף מוסדי צריך להשקיע את כל המשאבים ולעבוד 24 שעות כדי לבצע את כל הבקרות שהוא צריך לעשות.
<רג'ואן גרייב: לא ניתן להם יותר מהתקופה הזאת כי כמובן העמית צריך - - -
ניסן סלומינסקי: אני, לפחות, לא חי מספיק את התחום הזה כדי לדעת אם כן או לא.
ניסן סלומינסקי: אתה רגוע שאין דרך אחרת לקצר את זה?
ניסן סלומינסקי: שלא יהיה מצב שאדם שרוצה ומגיע לו לא יוכל לקבל את זה תוך 4 ימים?
<רג'ואן גרייב: אני יכול להגיד שאני מאוד רגוע.
<רג'ואן גרייב: מהניסיון שנצטבר בשנים האחרונות אצל גופים שרצו לעשות את המיזוג, זה מיזוג שהוא לא פשוט.
<רג'ואן גרייב: אלה שתי מערכות מיכוניות שונות ולאחד אותן לתוך מערכת אחת, זה נושא רגיש.
<רג'ואן גרייב: חשוב לנו שהדבר הזה ייעשה.
ראובן ריבלין: יש פה מתנגדים?
<רג'ואן גרייב: הגופים המוסדיים רצו תקופה של חודש וחצי עד חודשיים.
ניסן סלומינסקי: תכף נשמע אם יש מישהו שחושב שצריך לקצר.
ניסן סלומינסקי: הדיון הוא לא על המיזוג אלא האם לאפשר את ההפסקה של 12 ימים פלוס ארבעה.
<רג'ואן גרייב: אני חושב שזה מאוזן וראוי.
ניסן סלומינסקי: יש מישהו מהיושבים על השולחן שיש לו מה לומר בעניין?
אראל מרגלית: דיברנו על הרבה דברים.
אראל מרגלית: אני מבין את הדבר הבא: בסך הכול מדובר פה על תהליך פרוצדוראלי ושהלקוח לא ייפגע.
אראל מרגלית: כלומר, אני נמצא בקרן כזאת או אחרת, שמנוהלת דרך בנק או דרך גוף ניהולי כזה או אחר.
אראל מרגלית: היה ויש שיקול מלמעלה לאחד בין קרנות, או לעשות משהו מעבר למה שאני רואה, זכויותיי לא תיפגענה.
אראל מרגלית: אתם אומרים שבמצבים כאלה, כשיש איחוד מערכות כי זה מנוהל בצורה שונה, אנחנו נעשה הפסקה של 10-12 יום כדי לאפשר לדברים לעבור חלק.
אראל מרגלית: זה מה שאתה מציע?
<רג'ואן גרייב: אמת.
ניסן סלומינסקי: איל קציר יקריא את הנוסח.
<איל קציר: יש לי שאלה לרג'ואן.
<איל קציר: כל ההסדר הזה, ההוראה שעמית נתן לקופה היא תידחה, תלויה בהודעה של הקופה לעמית.
<איל קציר: מה קורה אם מי שבעצם נתן הוראה ביום איקס וכעבור יומיים, רק אז הודיעה הקופה על המיזוג ועל זה שבעצם תהיה דחייה בביצוע הוראות של עמיתים לקופה, בין אם זה משיכה ובין אם זה העברה בין חשבונות?
<רג'ואן גרייב: כמובן שההליך הזה מלווה גם במה שנקרא גילוי לחוסכים שמעוניינים למשוך את הכסף.
<רג'ואן גרייב: זה מחייב את הגופים לפרסם באתר האינטרנט שלהם, הכול לפני.
<רג'ואן גרייב: אם מועד הבקשה נופל בתאריך הזה, דעו לכם שזה מתעכב בעוד 12 ימי עסקים מאחר ומדובר במיזוג.
<רג'ואן גרייב: הכול ידוע מראש.
<רג'ואן גרייב: הלקוח גם יכול, אם הוא מעוניין, למשוך את הכסף לפני.
<רג'ואן גרייב: אם הוא יודע שהולך להתבצע מיזוג, הוא יכול להחליט להקדים את המשיכה לשבועיים לפני ואז הוא יכול לקבל את הכסף.
ניסן סלומינסקי: במילים פשוטות, נניח שזה מתחיל ב-1 בינואר והוא הגיש בקשה להוציא כסף ב-28.12.
ניסן סלומינסקי: נשארו לו עוד יומיים שנכנסו לתחום המת.
ניסן סלומינסקי: אתם מודיעים לו שהוא צריך לחכות עוד 12 יום ואחר-כך עוד 4 ימים?
<רג'ואן גרייב: יש את היומיים שהם נספרים ועוד 12 ימי עסקים ואם צריך עוד יום.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שאתם תדאגו מראש שאנשים ידעו וישימו לב.
ניסן סלומינסקי: שאנשים ידעו שיש 4 ימים.
ניסן סלומינסקי: אם הוא רוצה, הוא ידע שמהבקשה צריך שיהיו 4 ימים לפני תחילת העניין.
<רג'ואן גרייב: נכון מאוד.
<רג'ואן גרייב: אנחנו נפרסם את זה באתר האינטרנט כבר בימים הקרובים.
ניסן סלומינסקי: תדגישו את הנושא של ארבעה ימים כי לא כל אחד יודע את זה.
ניסן סלומינסקי: תקריא בבקשה.
<איל קציר: "תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)(הוראת שעה), התשע"ד-2013.
<איל קציר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 23(ב) ו60 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הוראת שעה על אף האמור בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ"ד – 1964 (להלן – התקנות העיקריות), לעניין מיזוגים שנערכו מיום פרסומם של תקנות אלה עד יום כ"ט בתבט (1 בינואר 2014), יראו כאילו – בתקנה 1 לתקנות העיקריות – אחרי ההגדרה "חברה מנהלת", בא: "חברה מנהלת מורשית" – חברה מנהלת אשר רשאית לנהל יותר מקופת גמל אחת מכל סוג מסוגי קופות הגמל המפורטים בסעיף 2(ג)(4) עד (7) לחוק קופות גמל לפי תקנה 1 לתקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (הרשאה לנהל יותר מקופת גמל אחת), התשע"ב-2012".
<איל קציר: אחרי ההגדרה "יום עסקים", בא: "ימי המיזוג" – יום ביצוע המיזוג ו-12 ימי העסקים שאחריו".
<איל קציר: אחרי תקנה 33ב(ב) לתקנות העיקריות בא: "(ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב), לגבי חברה מנהלת מורשית אשר מבצעת מיזוג של קופות גמל כאמור, לא יראו בימי המיזוג, לעניין קופות הגמל המתמזגות, כימי עסקים לעניין תקנת משנה (ב), ובלבד שהחברה המנהלת הודיעה לעמיתיה על האפשרות שמועד העברת הכספים כאמור בתקנת משנה (ב) יידחה לפי תקנת משנה זו, הודעה כאמור תהיה בדרך שעליה הורה הממונה לפי סעיף 35 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005 (להלן – חוק הפיקוח על קופות גמל)".
<איל קציר: האמור בתקנה 41יא לתקנות העיקריות מסומן (א) ואחריו בא: "(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), לגבי חברה מנהלת מורשית, שמבצעת מיזוג של קופות גמל כאמור, לא יראו בימי המיזוג, לעניין קופות הגמל המתמזגות, כימי עסקים לעניין תקנת משנה (א), ובלבד שהחברה המנהלת הודיעה לעמיתיה, על האפשרות שמועד העברת הכספים כאמור בתקנת משנה (א) יידחה לפי תקנת משנה זו; הודעה כאמור תהיה בדרך שעליה הורה הממונה לפי סעיף 35 לחוק הפיקוח על קופות גמל".
<איל קציר: אנחנו עוד נעשה תיקונים אסטטיים בנוסח.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)(הוראת שעה), התשע"ג- 2013 עם השינויים שהוקראו?
ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, אנחנו פותחים את הישיבה.
ניסן סלומינסקי: מדובר ב-3 נושאים שקשורים לאותו דבר.
ניסן סלומינסקי: הנושא הראשון מתוך הצעת חוק להעמקת גביית המסים והגברת האכיפה (ייעול אמצעי הגבייה ודיווח), תשע"ג-2013 (מ- 771) הוא החלת חובת דיווח מקוון על חברות.
<מירי סביון: אנחנו מציעים להרחיב את החובה להגיש דוח בצורה מקוונת גם לחברות.
<מירי סביון: החובה הזאת קיימת היום לחלק גדול מהיחידים, כאשר המשמעות מבחינת החברות שבמקום להגיש את הדוח כניירות והנתונים יוקלדו במשרדי השומה, המייצגים או החברות ישדרו את הנתונים של הדוחות ישירות למחשבים שלנו.
<מירי סביון: השינוי הזה יביא לקליטה יותר מהירה ויותר מדויקת של הדוחות.
<מירי סביון: חשוב לציין שכבר היום מרבית החברות מגישות את הדוחות בצורה מקוונת.
<מירי סביון: גם היום יש אפשרות למייצגים לשדר את הדוחות בצורה מקוונת.
<מירי סביון: מרבית החברות נוהגות כך.
<מירי סביון: במקביל לחובה שאנחנו מטילים על החברות להגיש את הדוחות בצורה מקוונת, אנחנו נוסיף אפשרות להגיש את הדוחות בצורה מקוונת באינטרנט גם למי שלא מחובר לשם.
<מירי סביון: זה העיקר של החקיקה.
יעקב ליצמן: מה לגבי מי שאין לו אינטרנט?
ניסן סלומינסקי: מה זה מקוון ולא מקוון?
ניסן סלומינסקי: בואו תסבירו מה המשמעות של זה.
ניסן סלומינסקי: מקוון זאת כאילו מילת קסם שכולם צריכים לדעת.
ניסן סלומינסקי: אני מקבל בברכה את כל החברים והידידים שליוו אותנו הרבה זמן.
ניסן סלומינסקי: הייתה איזו הפסקה קטנה.
ניסן סלומינסקי: עכשיו הם חזרו אלינו.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מברכים את כולם משני הצדדים, גם מרשות המים וגם מלשכת רואי החשבון ולשכת יועצי המס שנמצאים פה עכשיו.
<מירי סביון: היום יש חובת הגשת דוחות שנתיים גם לחברות וגם ליחידים באופן כללי.
<מירי סביון: כל מי שיש לו הכנסה ונקבע לגביו בחוק חייב בהגשת דוח שנתי למשרדי רשות המסים.
<מירי סביון: החל משנת 2008 קבענו ליחידים חובת הגשת דוח שנתי מקוון.
<מירי סביון: מה המשמעות של הגשת דוח שנתי מקוון?
<מירי סביון: מדובר באותו דוח שמוגש, אותם נתונים שמוגשים בדוח הידני, רק שבמקום שהנישום, מי שחייב בהגשת דוח, יגיש אותם למשרדי מס הכנסה ומשרדי המס יקלידו את הנתונים והדוח ייקלט במרשמי המחשב שלנו, אנחנו בנינו תהליכים שבהם הנישומים עצמם - חברות ויחידים - יכולים לשדר באופן ישיר למחשבים.
<מירי סביון: איזה תהליכים יש לעניין הזה?
<מירי סביון: אפשרות אחת נעשית באמצעות המייצגים, שהיא וולונטרית.
<מירי סביון: המייצגים שמחוברים לשע"ם, שזאת מערכת המחשב שלנו, יכולים כבר כמה שנים טובות לשדר באופן ישיר את הדוחות של הלקוחות שלהם למחשבים שלנו.
<מירי סביון: לאחר מכן הדוחות מוגשים.
<מירי סביון: ברגע שמוגש אלינו דוח שבעבר כבר שודר במשרדי המייצג על ידי הנישום, הקליטה שלו במשרדים שלנו הרבה יותר מהירה ויותר מדויקת כיוון שמי שמגיש את הדוח אחראי על העדכון של הנתונים האלה במחשב, הוא עושה את זה בצורה הכי מדויקת.
<מירי סביון: זה מאוד מקל על הקליטה של הדוחות במשרדים, מה שמקצר את משך הטיפול בדוחות במובן שאם יש החזרי מס אנחנו יכולים להחזיר אותם יותר מהר, אם יש חובות מס אנחנו גובים אותם יותר מהר.
<מירי סביון: אלה היתרונות המובהקים של המהלך הזה.
<מירי סביון: מ-2008 קבענו חובה חוקית.
ניסן סלומינסקי: תנסי לומר מה החסרונות של זה לנישום.
ניסן סלומינסקי: אמרת מה המעלות.
יעקב ליצמן: החסרונות שהוא משלם יותר מהר.
יעקב ליצמן: זו גם עמלה.
<מירי סביון: אפילו לשלם יותר מהר זה יתרון, כי יש פחות ריבית והפרשי הצמדה.
<מירי סביון: גם כאן אנחנו הולכים לקראת.
<מירי סביון: החיסרון שיכול להיות הוא שיש כאלה שזה קצת מורכב להם.
<מירי סביון: מה שחשוב לציין כאן – אני חייבת לסייג גם את החיסרון הזה - שכרגע אנחנו מדברים על החלת חובת דיווח מקוון על חברות.
<מירי סביון: כיום החברות כדי להגיש לנו דוח מבוקר, צריכות להיות מיוצגות על ידי איש מקצוע, על ידי רואה חשבון שחותם על הדוחות שלהן.
<מירי סביון: המורכבות המקצועית היא לא רבה, כי ההבדל הוא בין למלא את הדוח ידנית לבין לשדר אותו בצורה ממוחשבת.
<מירי סביון: אנחנו לא חושבים שהנטל הוא נטל רב, בוודאי לא כשמדובר על חברות שבהגדרה הן עסקיות, יש להן עסקים שלהן, הן מלוות בבעלי מקצוע שיכולים לעשות את העבודה הזאת בצורה טובה.
<מירי סביון: חשוב לי לציין שגם היום, בלי שיש חובה להגיש דוח מקוון, יש את האופציה שנתנו.
<מירי סביון: מרבית החברות משדרות את הדוחות בעצמן באמצעות המייצגים שמחוברים לשם.
<מירי סביון: ברגע שאנחנו קובעים חובה חוקית להגיש את הדוח בצורה מקוונת, אנחנו מחויבים להוסיף אופציה לשדר את הדוחות האלה גם באינטרנט למי שאינו מחובר לשע"ם.
<מירי סביון: הערכה שלנו היא שמרבית החברות או רובן ככולן מחוברות לאמצעים כמו מחשבים ואינטרנט.
<מירי סביון: מי שלא, המייצג ממילא יכול לעשות את זה במשרדים שלו.
ניסן סלומינסקי: את אומרת שהחלק הזה של העניין הוא טכני, הוא רק מייעל את כל המערכת.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שלשכת רואי החשבון תהיה מאושרת מזה שיצטרכו להשתמש ביותר אנשים מטעמה על-מנת לעשות את זה.
יעקב ליצמן: לפי הפנים שלהם לא נראה - -
משה גפני: אדוני היושב-ראש, רק אינפורמציה, לא להביע עמדה.
משה גפני: רשות המסים באה לכאן לוועדה לפני שנה או יותר.
משה גפני: הם רצו את הדיווח המפורט לעשות על מיליון וחצי.
<קריאה: זה לא זה.
ניסן סלומינסקי: זה סעיף 3.
ניסן סלומינסקי: נגיע לזה עוד מעט.
משה גפני: אני רק אומר לך שכל מה שמופיע בסדר היום היה בדיונים.
משה גפני: היו הסכמות על פשרה.
משה גפני: הם רצו כמה דברים.
משה גפני: לגבי מה שמביאים היום לא הסכמתי והוועדה לא הסכימה.
משה גפני: הגענו לפשרה.
משה גפני: מאז שאני בכנסת אני רואה שהולכים לעשות מדורה כשהתאריך מגיע.
משה גפני: אמרתי להם שאני רוצה שזה יהיה סופי.
משה גפני: הייתה פשרה בכל הנושאים האלה.
משה גפני: עכשיו הם מביאים את זה מחדש, בניגוד לסיכומים אז.
משה גפני: הכל יפגע בעסקים הקטנים.
משה גפני: יש להם את כל הדיווחים האלה.
משה גפני: הם לא עושים עם זה שום דבר כיוון שאין להם כוח אדם.
ניסן סלומינסקי: כשנגיע לסעיף 3 תאמר את הדברים האלה.
משה גפני: אמרתי משהו לא נכון שהתערבת?
<קריאה: קצת.
משה גפני: קצת מותר לי.
משה גפני: אתם אומרים הרבה לא נכון.
משה גפני: אנחנו אמרנו שב-1 2014 יהיה סופי כל הדברים האלה, לא פשרות, לא מדורה.
משה גפני: נוציא את הפרוטוקולים ונראה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מדברים על דבר שעוד לא הגענו אליו.
ניסן סלומינסקי: לגבי הנושא המקוון סיימנו?
ניסן סלומינסקי: מישהו מרשות המסים רוצה להוסיף על זה?
<עופר מנירב: מירי אמרה כמה נקודות.
<עופר מנירב: אני רוצה קצת להשלים.
<עופר מנירב: אני לא כל כך מבין איך זה מתקשר עם העמקת ואכיפת הגבייה.
<עופר מנירב: פה זה כבר לא הון שחור, מדובר בחברות שמדווחות שהכל בסדר.
<עופר מנירב: זה רק עניין של נוחיות.
<עופר מנירב: אין פה העמקת הגבייה, אבל לא חשוב.
<עופר מנירב: אמרה מירי בהתחלה שזה במקום להגיש ניירת, אבל אחר כך היא תיקנה את עצמה.
<עופר מנירב: זה לא במקום להגיש ניירת.
<עופר מנירב: זה שאתה משדר את הדוחות זה לא במקום.
<עופר מנירב: אם אתה לא מגיש את זה פיזית במשרד ומקבל חותמת, כאילו לא עשית כלום, זה נחשב שלא הגשת.
<עופר מנירב: אם כבר רוצים לעשות, אז שיתייעלו עד הסוף ושזה ייחשב כדוח, כי אחר כך בהמשך היום יגידו לנו שלגבי מע"מ רוצים שזה יהיה הדוח הסופי.
<עופר מנירב: אם אפשר במע"מ, למה אי אפשר בחברות?
<עופר מנירב: קטונתי מלהבין, אבל בטח יסבירו לנו.
<עופר מנירב: אמרנו, מירי, ביושר שמרבית החברות נוהגות כך באופן "וולונטרי".
<עופר מנירב: אני אסביר לכם מה הבעיה.
<עופר מנירב: הבעיה שהחברות נוהגות כך באופן "וולונטרי" משום שהן מקבלות כל מיני תמריצים מרשות המסים על-מנת לעודד אותן.
<עופר מנירב: הן מקבלות אורכות יותר טובות בהגשת הדוחות מאלה שלא משדרים.
<עופר מנירב: אמרנו שזאת אפליה.
<עופר מנירב: אפילו פנינו לבית המשפט בנושא הזה.
<עופר מנירב: בשנה האחרונה השוו יותר - -
ניסן סלומינסקי: גם בנושא הזה פניתם?
<עופר מנירב: קירבו יותר את הנושא של מי שמשדר למי שלא משדר, אבל עדיין יש העדפה למי שמשדר היום דוחות.
<עופר מנירב: כשזה יהיה בחוק לא תהיה שום סיבה שיתנו העדפה, זאת אומרת ירעו את התנאים של הגשת הדוחות ויקשו.
<עופר מנירב: דבר נוסף ששכחו לספר לנו הוא שבמסגרת התיקונים שעוד לא הגיעו לפה יש עוד תיקון שרוצה להסמיך את שר האוצר לחייב בכסף עבור השידור וכל הדברים האלה.
<עופר מנירב: אגב, זה דבר שהיה.
<עופר מנירב: עד 2002 חייבו בכסף, אבל בעקבות בג"ץ שהגשתי בכובעי כפרטי, למען הגילוי הנאות, קבע בית המשפט העליון שזה נגבה שלא כדין.
<עופר מנירב: מכיוון שזה נגבה לא כדין זה נמצא עכשיו בדיוני בית המשפט.
<עופר מנירב: הפסיקו לחייב בתשלומים.
<עופר מנירב: בשנת 2011, השנה האחרונה שבה גבו כסף, נתנו זיכוי למי ששידר דוחות, הווה אומר שחייבו את המייצגים בלמעלה מ-40 מיליון שקל עבור השימוש בשע"ם.
<עופר מנירב: נתנו זיכוי של 38 מיליון למייצגים בגין הדוחות בגלל ששידרו דוחות.
<עופר מנירב: אם הדוחות יהיו חובה לא יצטרכו לתת זיכוי.
<עופר מנירב: המדינה תמצא פתרון לגבות עוד 40 מיליון שקל ברגע שיחזירו את זה.
<עופר מנירב: בישיבות שהיו לי אמרתי: "אתם רוצים להביא?
<עופר מנירב: בואו תביאו ביחד.
<עופר מנירב: לפחות תצהירו, תגידו שלא תחייבו בשע"ם יותר".
<עופר מנירב: הם אמרו, "לא, אנחנו לא יכולים, זה פתוח בבית המשפט, אנחנו רוצים רק לחייב".
<עופר מנירב: אני חושב שאם דבר עובד כבר למעלה מ-10 שנים ומשדרים, והרוב משדרים ממילא ומקבלים אורכות ומה שצריך, למה לשנות את זה?
<עופר מנירב: אני לא מבין מה קרה.
יעקב ליצמן: אולי בגלל שראו שזה טוב.
<דוד גולדברג: רשות המסים עושה מהלך חכם מאוד מבחינתה.
<דוד גולדברג: למהלך הזה יש היבט כלכלי.
<דוד גולדברג: נטל השירותים על העסקים והמייצגים הולך וגדל.
<דוד גולדברג: הסיבה היא סיבה כלכלית.
<דוד גולדברג: מה שקורה בפועל זה שכמעט אף אחד לא משלם על אותם שירותים שציבור המייצגים מחויבים לתת ללקוחות.
<דוד גולדברג: חלק ניכר מהלקוחות לא יכול לשלם מבחינה כלכלית את השירותים האלה.
<דוד גולדברג: מה שקורה הוא שהחלק הכלכלי עבר, הנטל עבר מרשות המסים לציבור המייצגים והעסקים, זאת אומרת השידור ואחר כך ההחתמה שצריכה להיות אצל פקיד השומה בדואר על מנת להעביר את זה.
<דוד גולדברג: אם מחר מישהו פספס שידור, לא שידר טוב או היו ליקויים, הקנס מגיע בדרך, כלומר צריך להתמודד אחר כך עם קנסות בעקבות שידר, לא שידר, החתים, לא החתים וכו'.
משה גפני: אם הוא יביא בכתב יד הוא יצטרך לשלם קנס.
<דוד גולדברג: הוא צריך לשדר ולהחתים.
משה גפני: מה אם הוא לא משדר אלא מביא בכתב לרשות המסים?
<דוד גולדברג: הוא חייב לשדר אם יש חובת שידור.
משה גפני: מה אם הוא לא הצליח לשדר והביא בכתב?
<דוד גולדברג: הוא יקבל קנס.
משה גפני: אני בעל קיוסק.
משה גפני: אם אני מביא בכתב לרשות המסים אני אהיה חייב בקנס.
<קריאה: 1100 שקל.
ניסן סלומינסקי: משה, אנחנו עוד מעט נביא הצעה לבטל את האינטרנט.
משה גפני: המשמעות של העניין שאני לא יכול לשדר.
ניסן סלומינסקי: אני יודע, אני מסכים.
ניסן סלומינסקי: גם לי אין.
ניסן סלומינסקי: אפשר לבטל את זה.
<דוד גולדברג: זה מהלך נוסף מתוך מהלכים שהתחילו בעשור האחרון של העברת מטלות מרשות המסים לציבור המייצגים ולאחריות של העוסקים.
<דוד גולדברג: המשותף לשלושת הנושאים שעולים היום זה אותו נטל כלכלי שעולה עלינו.
<דוד גולדברג: אנחנו לא מסוגלים להמשיך ולעמוד בנטל הכלכלי.
<דוד גולדברג: ציבור המייצגים נשחק כלכלית בכל הנטל הזה שנעשה פעם על ידי רשות המסים ועכשיו מועבר אליו.
<ירון גינדי: ההבדל בין שידור וולונטרי לבין זה שהוא לא כזה הוא היכולת של רשות המסים להטיל את הקנסות.
<ירון גינדי: כיום הם לא יכולים להטיל קנסות.
<ירון גינדי: איפה הבעיה?
<ירון גינדי: הבעיה בסופו של דבר היא שהקנסות האלה הם קנסות על המייצגים, כי כאשר הגיע הנישום, חתם אצלי על הדוח והלך הביתה, מהרגע הזה האחריות היא שלי כמייצג כי אני זה שצריך לשדר.
<ירון גינדי: גם היום יש זעקה מהציבור על העיצומים הכספיים שבעקבותיה פנינו לרשות המסים.
<ירון גינדי: היו בעניין הזה קצת הקלות.
<ירון גינדי: עכשיו המצב הזה קצת יחמיר.
<ירון גינדי: כשזה וולונטרי אין קנסות, אין חיכוך עם הציבור.
<איתן צחור: התיקון מבחינה משפטית מוכנס לסעיף 131 לפקודה, שזה הסעיף שמחייב להגיש דוחות.
<איתן צחור: בפועל, בכל מה שדובר פה, הכוונה להטיל קנס.
<איתן צחור: כדי שתוכל לחול חובת הקנס כללו את התיקון של החובה להגיש את הדוח.
<איתן צחור: אז יחול ממילא הסעיף שמטיל את הקנס.
<איתן צחור: אנחנו רואים בזה איזה שהוא היפוך בחקיקה.
<איתן צחור: היום, כפי שנאמר פה ביושר, הגשת הדוחות נעשית וולונטרית.
<איתן צחור: אין מקום ליצור את החיוב הזה בתוך ההוראה המחייבת.
<איתן צחור: לגב הקנסות.
<איתן צחור: הסעיף שמדובר פה עכשיו לא מדבר על קנסות, הוא מדבר אך ורק על הכללת חברות במסגרת החובה להגיש דוח מקוון.
<איתן צחור: החובה הזאת מבוצעת ממילא באופן וולונטרי, לכן הסעיף הזה כולו מיותר לדעתנו מבחינה חקיקתית.
מרב מיכאלי: אם יעברו הסעיפים האלה זה יוסיף לכם שעות עבודה שתצטרכו להציג בשביל זה.
מרב מיכאלי: יש לכם הערכה כמה שעות עבודה זה יוסיף מבחינת אחוזים?
<דוד גולדברג: אלו שעות עבודה שלא גובים אותן.
<דוד גולדברג: ב-10 השנים האחרונות נוסף על המייצגים הנטל הנוסף שהם צריכים לתת את השירותים.
<דוד גולדברג: פעם רשות המסים תקצרה.
<דוד גולדברג: נוצרה בעיית כוח אדם, קיצצו תקנים.
<דוד גולדברג: עשו דבר חכם.
<דוד גולדברג: העבירו את נטל העבודה עלינו.
<דוד גולדברג: העסקים לא מסוגלים לשלם את זה.
<דוד גולדברג: בואו נחשוב על עסקים שצריכים לשלם.
<דוד גולדברג: הם משלמים מאות שקלים לחודש על העבודה השוטפת.
<דוד גולדברג: עכשיו אני צריך לשדר.
<דוד גולדברג: שידור נוסף, תלוי במורכבות הדוח, יכול להיות בין חצי שעה לשעתיים בחודש לדוח.
<דוד גולדברג: רוב מרביתם של העסקים לא מסוגלים לשלם.
<דוד גולדברג: אנחנו נושאים בנטל ענק.
<דוד גולדברג: יש פה טרנספר של העלות הזאת.
<דוד גולדברג: רשות המסים נהנית כלכלית מהעניין הזה.
<דוד גולדברג: אם היו אומרים שכל מי שישדר יקבל סכום מסוים על השידור, אז אני מבין שיש פה תמורה כלכלית שמתחלקת בין רשות המסים למייצגים והעוסקים ואיזו שהיא חלוקה הוגנת.
<דוד גולדברג: מה שנעשה פה כלכלית זאת המרה לא הוגנת.
<ירון גינדי: אנחנו משדרים 856, אנחנו משדרים ניכויים, שזה 126, אנחנו משדרים 611.
מרב מיכאלי: איזה אחוזים מסך הדוחות משודרים?
<דוד גולדברג: חברות לא משודר.
<עופר מנירב: הרוב משודר היום באופן וולונטרי.
אלעזר שטרן: למה לא הולכים למקום כזה כך שהכל יהיה משודר?
אלעזר שטרן: חוץ מליצמן שאין לו אינטרנט - -
<עופר מנירב: כנראה שלא הבהרתי את עצמי מספיק טוב.
<עופר מנירב: היום כשזה וולונטרי רשות המסים מתמרצת את המייצגים לעשות את זה על ידי אורכות יותר טובות, התפלגות יותר נוחה של הגשת דוחות.
<עופר מנירב: היה מצב שכאשר היה חיוב ורצו להחזיר אותו חזרה, היו מזכים אותם ולא מחייבים אותם עבור השימוש בשע"ם.
<עופר מנירב: ברגע שזה יהיה חובה מה שיקרה הוא שיגבו כסף עבור כל הדברים האלה.
<עופר מנירב: לא רק אנחנו נעשה עבודה נוספת כחובה, אנחנו עוד נשלם כסף לשירותים של שע"ם.
<עופר מנירב: לפי נייר עבודה שרשות המסים עשתה, השימוש בשע"ם של מייצגים חוסך לרשות המסים במחירים של לפני 10 שנים 30 מיליון בשנה.
<עופר מנירב: היום זה בטח 70,80 מיליון.
מרב מיכאלי: בואו נפריד בין שתי הסוגיות.
משה גפני: הייתה פה הערה של אלעזר שאמר שחוץ מליצמן שאין לו אינטרנט אין וכו'.
משה גפני: מה זה חוץ מליצמן?
משה גפני: הוא צריך לשלם קנסות?
<זאב פורת: צריך להעמיד את הדברים בפרופורציה.
<זאב פורת: מרבית נישומי מדינת ישראל חייבים בדיווח מקוון מזה 5 שנים ומדווחים.
<זאב פורת: המופלים לטובה הם דווקא החברות הגדולות.
<זאב פורת: לא שמעתי את הזעקה.
<זאב פורת: אותו בעל מכולת, אותו בעל קיוסק כבר חייב בדיווח, למרות שהוא משתכר פחות מכל אותן חברות גדולות.
<זאב פורת: אנחנו לא שומעים את הצעקות לגבי אלה שכבר מדווחים וחייבים בדיווח.
ניסן סלומינסקי: למה הגדולים לא?
<עופר מנירב: זאב, זה לא נכון.
<עופר מנירב: 95% זה חברות קטנות, לא גדולות.
<זאב פורת: לגבי הקנסות והעיצומים הכספיים אכן יש ממש במה שציינו.
<זאב פורת: הסכומים היו סכומים גבוהים מאוד, לכן החלטנו להפחית שני שליש מגובה הקנס, כלומר מ-1700 ל-600 שקלים.
<זאב פורת: זה צריך להיות נדון אצלכם.
<זאב פורת: זה היה בחוק ההסדרים.
<איתן צחור: זה הסעיף הבא.
<זאב פורת: למרות שזאת הקלה כלפי הציבור זה עדיין לא נדון.
<זאב פורת: אני מניח שבחודש הקרוב העיצום יופחת מ-1700 ל-600 שקלים.
<זאב פורת: המטרה שלנו היא לא ציד מכשפות.
<זאב פורת: אנחנו לא ניזונים מהקנסות ולא רוצים קנסות.
<זאב פורת: אנחנו רוצים שידווחו במועד.
<זאב פורת: מי רוצה קנסות?
<זאב פורת: אנחנו מתפרנסים מקנסות?
יעקב ליצמן: שר האוצר מסכן - -
<זאב פורת: אני מצהיר כאן שאף אחד מאיתנו לא מחפש קנסות, לא רוצה קנסות.
<זאב פורת: אלה דברים שוליים וזוטות.
<זאב פורת: זה רק מצריך עבודה.
ניסן סלומינסקי: בוא תענה לטענות שאמרו עופר, דודי וירון על כך שעל פניו החוק הזה נראה חוק טכני שבא רק לשיפור וייעול, אבל מאחוריו מסתתרים כמה הרעות.
ניסן סלומינסקי: הוא נתן דוגמה להטבות שנתנו ועכשיו כבר לא יתנו.
ניסן סלומינסקי: הוא אמר גם שמחר יטילו חובת תשלום.
ניסן סלומינסקי: תנו לנו תשובה על כל הדברים שהם אמרו על-מנת שנדע.
<מירי סביון: אני אשתדל לענות על הדברים שעלו.
<מירי סביון: לגבי האכיפה אני חייבת לחזור ולומר למה זה נמצא.
<מירי סביון: אמרתי שזה מזרז את קליטת הדוחות, זה מזרז את הגבייה ואת החזרי יתרות הזכות.
<מירי סביון: לגבי הגשת הנייר.
<מירי סביון: זה בוודאי העתיד.
<מירי סביון: הקדמה שלנו זה שנהיה במשרדים ללא נייר.
<מירי סביון: כרגע אנחנו עוד לא שם כיוון שעוד לא התגברנו על הנושא של חתימה אלקטרונית.
<מירי סביון: בוודאי שהנושא של קליטת דוחות בצורה מקוונת זה צעד ראשון לקראת הדברים האלה.
<מירי סביון: בלי הצעד הזה לא נוכל להתקדם לצעדים הבאים.