GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורי גבע: מה שאנחנו מבקשים פה זה עבור החלק האזרחי שיש לו לו"ז שאמור להסתיים עד אמצע 2016.
<אורי גבע: מתחילים הליכי תכנון במקום.
ניסן סלומינסקי: לרשות מי עוברת הקרקע?
<אורי גבע: הקרקע תשווק במכרזים.
ניסן סלומינסקי: של המדינה?
<אורי גבע: כן.
משה גפני: אני לא רוצה להגיד מילים קשות, אבל זה דבר נורא מה שנעשה כאן עכשיו.
משה גפני: מפנים את שדה דב.
משה גפני: מבקשים מאיתנו, מוועדת הכספים של הכנסת, לאשר 205 מיליון שקלים כדי לפנות את החלק האזרחי של שדה דב.
משה גפני: לא היה פה שום דיון על הנושא של פינוי שדה דב, עם ההשלכות הציבוריות שיש לזה.
משה גפני: אני לא צריך אפילו להאריך, אני חושב שכל אחד מבין את זה בעצמו.
משה גפני: אנחנו פה סתם כדי לאשר את הכסף ושלום על ישראל.
משה גפני: אולי יש לנו ביקורת על כל העניין הזה, אולי צריך קודם את האנשים שעוסקים בעניין במשרדי הממשלה ולא רפרנט, עם כל הכבוד שהוא רציני מאוד, ממשרד האוצר.
משה גפני: צריך לקיים דיון על הנושא הזה.
משה גפני: מה פירוש שאנחנו מעבירים 205 מיליון שקל?
סתיו שפיר: אותי דווקא מסקרנים המכרזים, באיזה מכרזים מדובר, מה הם כוללים, מה הם דורשים.
סתיו שפיר: מדובר על מכרזי דיור להקמת דירות.
סתיו שפיר: האם הם כוללים דיור בר השגה?
סתיו שפיר: איך מוגדר דיור בר השגה?
<אורי גבע: בשלב הזה הנושא הזה בכלל לא הוגדר.
<אורי גבע: אנחנו עוד לא הגענו לשם.
<אורי גבע: אנחנו בונים את השלב התכנוני מבחינת ייעוד הקרקע.
<אורי גבע: ייעוד הקרקע הוא למגורים.
<אורי גבע: שלב המכרזים יבוא רק בהמשך, לכן אין לי מידע כרגע לגבי איזה סוג מכרזים יוצאו בהמשך כאשר יהיו שיווקים.
<אורי גבע: התכנית תהיה לתכנן ולשווק באזור בין 14 אלף ל-18 אלף יחידות דיור, כפי שייקבע בהמשך.
ניסן סלומינסקי: מי הגוף שקיבל את ההחלטה על הפינוי?
<אורי גבע: הקרקע היא קרקע ששייכת למדינה ולבעלים פרטיים.
<אורי גבע: ב-30 השנים האחרונות מתקיימים דיונים על איך תחולק הקרקע בחזרה בין הבעלים והמדינה.
<אורי גבע: נוצרה תסבוכת משפטית שהביאה למינוי של מנהלי קרקע רק בשביל האזור הזה שייצגו את האינטרסים של כל הבעלים הפרטיים.
ניסן סלומינסקי: אתה מפספס אותי.
ניסן סלומינסקי: לא שאלתי איך הקרקע תחולק.
ניסן סלומינסקי: אני שואל על עצם הסטת שדה התעופה משם.
ניסן סלומינסקי: מי הגוף שעושה את זה והולך לנושא של בינוי?
<אורי גבע: רשות שדות התעופה היא זו שמפנה את המתקנים שלה.
ניסן סלומינסקי: מי החליט ששדה דב מתפנה?
ניסן סלומינסקי: זו לא רשות שדות התעופה, כי אם זה היה תלוי בה היא הייתה נשארת שם.
<אורי גבע: ההחלטה התקבלה בסדרה של החלטות ממשלה.
<אורי גבע: הממשלה החליטה על כל שלבי התהליך - מהקמת צוות ההיגוי לקראת הפינוי ועד הפינוי.
ניסן סלומינסקי: יש החלטת ממשלה על פינוי שדה דב?
<אורי גבע: מ-2012.
<אורי גבע: זאת החלטת ממשלה 5188 שאמורה לקדם את הפינוי של שדה דב.
<אורי גבע: בעקבות כך נחתם ההסכם בין כל הבעלים.
ניסן סלומינסקי: איזה משרד מוביל את זה?
<אורי גבע: את הפינוי רשות שדות התעופה, את התשלום על הפינוי רשות מקרקעי ישראל, את שיווק הקרקע רשות מקרקעי ישראל.
סתיו שפיר: מתי מתוכננים להתפרסם המכרזים והתנאים שעל פיהם הם יתפרסמו?
<אורי גבע: לדעתי רק בעוד מספר שנים.
<אורי גבע: להערכתנו – אני לא יכול להגיע בוודאות - הלו"ז קובע שעד אמצע 2016 הם חייבים לסיים את הפינוי.
<אורי גבע: זה אומר שגם בינוי לא יוכל להתחיל עד לאחר מכן.
סתיו שפיר: מדובר בשטח מאוד מאוד יוקרתי ואטרקטיבי.
סתיו שפיר: לא כדאי להיות מוכנים מראש עם תכנית לגבי אופן השיווק של השטח הזה ולמי מתכוונים להציע את המתנה הזאת?
<אורי גבע: אגף התכנון ברשות מקרקעי ישראל פועל עכשיו להשלים את התכנון של הקרקע.
<אורי גבע: לא מסרו לי לו"ז עד מתי הם יסיימו את אותו התכנון.
<אורי גבע: אני כן יודע שהם לא מתכוונים להתעכב עם זה.
<אורי גבע: הם מתכננים לסיים עם זה עוד לפני שפינוי שדה התעופה יסתיים.
ניסן סלומינסקי: שדה התעופה האלטרנטיבי יהיה נתב"ג?
<אורי גבע: טרמינל 1 בנתב"ג.
<אורי גבע: ידוע לי שחלק מהמתקנים יפונו באזור חיפה ומחניים.
<אורי גבע: אין לי בדיוק את הפרטים לאן רשות שדות התעופה - -
משה גפני: הייתי לוקח את ההעברה הזאת ומעביר אותה לאיזה יום שהיית מתאם עם רשות שדות התעופה.
ניסן סלומינסקי: את זה אני רוצה להגיד.
ניסן סלומינסקי: גפני צודק בזה שאנחנו מתבקשים לאשר משהו שלא בטוח שכולנו יודעים עליו.
ניסן סלומינסקי: אני לא מדבר כרגע על חלוקת הקרקע.
ניסן סלומינסקי: אני מדבר על הנושא הזה שמשאיר את גוש דן בלי שדה תעופה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מודעים לטענות השכנים על כך שזה מפריע, אבל לא נכנסו בסוד העניין.
ניסן סלומינסקי: אני חושב שהיה ראוי שנשמע.
ניסן סלומינסקי: אני מבין שזאת החלטת ממשלה.
ניסן סלומינסקי: בדרך כלל אנחנו לא בודקים, אבל לפחות כאן היה ראוי שיבוא מישהו ויסביר לנו את כל השיקולים על-מנת שלא נצביע על משהו שאנחנו לא בהכרח שלמים איתו.
ניסן סלומינסקי: במקום שנקיים עכשיו דיון אם אנחנו שלמים עם הנושא או לא בלי שאנחנו שומעים, אני מציע שניקח יום שנקבע שיהיה דיון על הנושא של שדה דב, כאשר בדיון הזה העברה הזאת תעלה.
ניסן סלומינסקי: לאור הדיונים שם אנחנו נאשר או לא נאשר אותה.
ניסן סלומינסקי: נעשה את זה בהקדם.
ניסן סלומינסקי: זה יהיה בשבוע הבא או בעוד שבועיים.
אלעזר שטרן: על מה זה ה-205 מיליון?
<אורי גבע: פעילות שנגזרת מפינוי כל המתקנים ששייכים לצד האזרחי של שדה דב, העברתם לטרמינל של 1 בנתב"ג והקמה של המתקנים מחדש.
אלעזר שטרן: כשמבקשים את זה לשנה הזאת - -
<אורי גבע: לא מבקשים לשנה הזאת.
<אורי גבע: זו הרשאה להתחייב.
<אורי גבע: השנה יש 25 מיליון שקל לטובת התחלת העבודות.
<אורי גבע: על מנת שרשות שדות התעופה תוכל להתחיל לחתום חוזים להעברה של כל המתקנים אנחנו מבקשים הרשאה להתחייב שתתוקצב בעל שינויו ובהתאם לביצוע בפועל בתקופה שמכאן עד 2016.
ניסן סלומינסקי: את העברה הזאת אנחנו שמים כרגע בצד.
ניסן סלומינסקי: אני עובר עכשיו להעברה מס' 197 שהייתה אצלנו פעמיים.
<דורון סמיש: הפנייה הזאת היא הפנייה הראשית של משרד האוצר עצמו.
<דורון סמיש: היא מבקשת לעשות התאמות בתקציב ולתגבר איפה שצריך, בהתאם לפירוט הבא: 2 מיליון 100 בהוצאה מותנית עבור פרויקט ניהול נכסים פיננסיים, ניהול סיכונים בחשב הכללי; מיליון שקל ו-8 מיליון בהרשאה להתחייב ליחידה לחינוך פיננסי; כמעט 4 מיליון לעדכון מערכות שכר עידוד בהרשאה להתחייב של אגף שכר והסכמי עבודה; וכ-6 מיליון לחטיבת הנכסים בחשב הכללי.
<דורון סמיש: כמו כן, הפנייה הזאת מבצעת שינויים פנימיים.
<דורון סמיש: כשהוא רואה במהלך העבודה איפה יש טיפה תתי ביצוע וטיפה עודפי ביצוע הוא מסיט בין התקנות.
ניסן סלומינסקי: מה זה ניהול סיכונים רוחבי למשרדי הממשלה?
<נעמה קאופמן-פס: פרויקט ניהול הסיכונים הוא פרויקט חדש יחסית בממשלה, לפיכך הוא לא תוקצב מלכתחילה.
<נעמה קאופמן-פס: אנחנו עושים את כל הפרויקט הזה באגף החשב הכללי.
<נעמה קאופמן-פס: אנחנו גם מציעים אותו כשירות למשרדי הממשלה.
<נעמה קאופמן-פס: אנחנו עוזרים למשרדי הממשלה לנהל את עצמם טוב יותר, להביא למצוינות ניהולית.
<נעמה קאופמן-פס: זה אומר לעזור להם למפות את היעדים שלהם, להסתכל על היעדים ועל כל התהליכים שמובילים ליעדים ואיזה סיכונים נמצאים בתהליכים האלה.
<נעמה קאופמן-פס: זה תהליך מתודי מאוד ברור, הוא נעשה בממשלות אחרות.
<נעמה קאופמן-פס: אפילו עשינו אותו לכנסת.
<נעמה קאופמן-פס: הכנסת עכשיו נמצאת בהכנה של תכנית טיפול.
<נעמה קאופמן-פס: היא השתמשה במכרז שלנו.
<נעמה קאופמן-פס: אנחנו מקדמים את זה עכשיו בצורה מאוד אינטנסיבית בכל המשרדים.
משה גפני: זאת - -
ניסן סלומינסקי: לא, זה סיכונים.
<נעמה קאופמן-פס: זאת יחידה נוספת באגף החשב הכללי, שתפקידה לעשות ניהול סיכונים תפעוליים.
<נעמה קאופמן-פס: זה דווקא ניהול שוטף.
<נעמה קאופמן-פס: המשמעות של ניהול סיכונים תפעוליים היא הניהול של הפעילות המשרדית, לאו דווקא פיננסיים.
משה גפני: יש פה גם העברה של 9 מיליון שקלים.
<נעמה קאופמן-פס: זה משהו אחר.
<נעמה קאופמן-פס: אני הגעתי לדבר על הנושא הזה.
סתיו שפיר: נשמע שאחת הדרכים הכי יעילות לחנך אותם לתפקוד יעיל יותר זה אם הייתם מעבירים להם את התקציבים האמיתיים שלהם, לא מכריחים אותם לבוא לפה ולהתחנן להעברות מידי שנה.
<נעמה קאופמן-פס: במיפוי של תהליכי העבודה עולים סיכונים רוחביים, סיכונים משותפים.
<נעמה קאופמן-פס: חלק מהתוצרים של כל הדוחות האלה שימפו את כל הפעילויות המשרדיות והסיכונים הקיימים בהם באי השגת היעדים, שזה בעצם מה שזה אומר, יהיו בתכניות טיפול רוחביות.
<נעמה קאופמן-פס: המטרה היא באמת להרים את זה לרמה שבממשלה יוכלו לתת טיפול רוחבי לכל הבעיות האלו.
<נעמה קאופמן-פס: צריך לעשות עבודה מתודית סדורה.
סתיו שפיר: השינוי מתחיל מכם.
<דורון סמיש: נעמה היא נציגת אגף החשב הכללי, אני נציג אגף התקציבים.
<דורון סמיש: אנחנו מתקצבים את המשרדים.
משה גפני: מה לגבי החינוך הפיננסי?
<דורון סמיש: החינוך הפיננסי זאת יחידה שהוקמה בשנת - -
משה גפני: אתם מעבירים לה עכשיו 9 מיליון, כשהתקציב שלה היה 20 מיליון.
משה גפני: זה תקציב שאני העברתי בוועדה הזאת.
<דורון סמיש: העברת 10 מיליון.
<דורון סמיש: רצינו להעביר 20, עבר 10.
<דורון סמיש: עבר מאז פרק זמן לא מבוטל.
משה גפני: זה אותו דבר, אותו פרויקט?
<דורון סמיש: כן, זו אותה יחידה, אותו פרויקט.
משה גפני: אני חושב שצריך להצביע על זה בעד.
<דורון סמיש: היחידה לחינוך פיננסי פרסמה בסוף שנה שעברה את תכניות העבודה שלה לשנים הקרובות.
<דורון סמיש: נעשה תהליך של בחינה של תכניות העבודה בהתאם לתקצוב.
משה גפני: הייתה עבודה טובה.
<דורון סמיש: הגיעו להבנות לגבי תהליך התקצוב ומה יקרה בשנים הקרובות לגבי היחידה הזאת רק לאחר העברת התקציב בממשלה, לכן הפניות יועברו ב-13 וב-14 בעל שינויו.
<דורון סמיש: ב-15 הן ייכנסו לבסיס התקציב.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 197, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: אושר
ניסן סלומינסקי: מס' פנייה 203 ו-204.
<ניר רמסל: פנייה תקציבית זו נועדה לתגבור תקציב משרד החוץ בסך 150 מיליוני שקלים לצורך תשלום מיסי או"ם וכוחות שלום.
<ניר רמסל: מדובר בתגבור תקציב משרד החוץ לצורך ביצוע תשלומים לארגונים בין לאומיים כגון: דמי חבר באו"ם, כוחות שלום, ארגון מסחר עולמי, ארגון לפיתוח התעשייה ועוד.
<ניר רמסל: יש סך הכל מעל ל-30 ארגונים כאלה שמדינת ישראל צריכה לשלם את דמי החבר והמסים.
משה גפני: 150 מיליון שקל?
<ניר רמסל: כן.
משה גפני: היא משלמת לאו"ם?
ניסן סלומינסקי: לזה שמגנה אותנו כל הזמן צריכים עוד לשלם?
<ניר רמסל: אין לנו אחריות על הגינויים או ההרחקות.
משה גפני: אם הייתי חבר כנסת מהימין הייתי מצביע נגד.
ניסן סלומינסקי: חכה.
<ניר רמסל: מדינת ישראל מתוקף החברות שלה באו"ם ובארגונים האלה מחויבת לשלם את דמי החבר ואת המסים.
<ניר רמסל: דמי החבר והמסים נקבעים ומשתנים בהתאם - -
ניסן סלומינסקי: לגודל האיכותי של המדינה.
<ניר רמסל: יש כמה משתנים שמשפיעים על גודל התשלום לאותם גופים, בין היתר זה גודל התוצר.
<ניר רמסל: ככל שהמדינה מתחזקת יותר כך החלק שלה באותם דמי חבר ובתשלומים משתנה.
ניסן סלומינסקי: אני חושב שהסכום הוא כזה גדול כיוון שהאלמנט המרכזי זה כמה פעמים דנים באותה מדינה, אחרת אני לא מבין איך זה סכום כזה גדול.
סתיו שפיר: באיזה ארגונים מדובר?
<ניר רמסל: מדובר בלמעלה מ-30 גופים, בין היתר בית הדין בסיירה לאון, קרן האו"ם לדמוקרטיה, ארגון המוזיאון העולמי, צוות חירום להערכה לאסונות, הקרן לסיוע חירום, ארגון העצמת נשים.
סתיו שפיר: על מה בדיוק אנחנו משלמים להם?
<ניר רמסל: זה דמי החבר והמסים של מדינת ישראל.
<ניר רמסל: כל מדינה שחברה בארגונים האלה משלמת דמי חבר על פי חלקה היחסי באותו ארגון.
סתיו שפיר: אנחנו צריכים להיות די נמוכים.
<ניר רמסל: אנחנו יחסית נמוכים.
<ניר רמסל: אנחנו סך הכל 0.4% מסך כל התקציב.
סתיו שפיר: תן לי ארגון לדוגמה וכמה דמי חבר אנחנו משלמים.
<ניר רמסל: התקציב השנתי הרגיל של האו"ם זה בין 9 ל-10 מיליון דולר לשנה.
ניסן סלומינסקי: הבקשה הזאת היא על דעתו של שר החוץ?
<ניר רמסל: בוודאי.
<ניר רמסל: יש פה את נציגי משרד החוץ.
<ניר רמסל: משרד החוץ משמש פה כמעין תפקיד ביצועי בשם המדינה.
<ניר רמסל: זה לא חלק מהתקציב שלו.
ניסן סלומינסקי: מי בעד פנייה מס' 203,204, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים לפנייה מס' 205.
<עדי חכמון: הפנייה נועדה לתקצב עוד 120 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב לתמיכה ותשתיות ביוב.
<עדי חכמון: רוב תשתיות הביוב מהוות חסמי דיור בכל מיני מקומות.
<עדי חכמון: אנחנו תומכים בהקמה של מט"שים במספר מקומות שיאפשרו בהמשך שחרור של יחידות דיור.
<עדי חכמון: יש שני דברים עיקריים בבקשה: 120 מיליון שקלים העברה של תשתיות הביוב.
<עדי חכמון: ככלל, תשתיות ביוב מהוות חסם דיור מאחר ומשרד הבריאות לא מאשר שיווק יחידות דיור - -
משה גפני: ברור שזה מהווה חסם, אבל איפה?
ניסן סלומינסקי: מה החלק השני של הפנייה?
<עדי חכמון: החלק השני של הפנייה זה 2 מיליון שקל בהתאם להחלטת ממשלה שהייתה לאחר האסון בכרמל.
<עדי חכמון: בהחלטת הממשלה הועברו הרבה תקציבים.
<עדי חכמון: היו 2 מיליון שקלים שהיו אמורים להיות מועברים לאחר שמנחת המסוקים במתחם הבונים הוסב להיות גם מנחת למילוי מטוסי כיבוי.
<עדי חכמון: המנחת הוסר, לכן רק עכשיו, חברת הכנסת שפיר, אנחנו מעבירים את 2 מיליון השקלים האלה.
ניסן סלומינסקי: עכשיו נחזור לחלק הראשון.
ניסן סלומינסקי: באיזה אזורים?
<עדי חכמון: אני יכולה להעביר רשימה מפורטת.
<עדי חכמון: יש את מט"ש דברת, מט"ש נוקדים, בועיינה- נוג'ידאת, מועצה מקומית אשר, מט"ש פטיש במועצה מקומית מרחבים.
משה גפני: מה זה מט"ש פטיש?
<עדי חכמון: אני לא יודעת.
<עדי חכמון: אני אחזור אליכם עם זה.
<עדי חכמון: פטיש זה מושב בתחומי המועצה האזורית מרחבים.
<עדי חכמון: זה המט"ש שדואג לנקות את המים.
ניסן סלומינסקי: זה מתקן טיהור שפכים.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור פנייה 205, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 206.
<אלכס קגנוב: הפנייה נועדה להעביר סך של 4 מיליון 812 אלף שקל לטובת תקצוב פיתוח מערכת תמ"ר לתכניות עבודה במשרדי ממשלה.
ניסן סלומינסקי: מה זה הראשי תיבות של תמ"ר?
<אלכס קגנוב: תכניות עבודה מרכזיות.
סתיו שפיר: החלטה היא מ-2011.
<אלכס קגנוב: החלטת הממשלה היא מ-2011.
<אלכס קגנוב: אני יכולה לעדכן שההחלטה עיגנה סיכומים קודמים.
<אלכס קגנוב: התקצוב מתבצע בהתאם לאבני דרך של פיתוח ושל פריסה במשרדי ממשלה, בין היתר לצורכי מחשוב כאלה ואחרים.
<אלכס קגנוב: אנחנו פשוט לא רוצים לשלם - -
סתיו שפיר: קודם מוציאים ואחר כך מתקצבים?
<אלכס קגנוב: הפוך.
<אלכס קגנוב: אנחנו קודם פורסים ובהתאם לפריסה אנחנו רוכשים את צורכי המחשוב הנדרשים.
סתיו שפיר: מה היה התקציב הכולל של התכנית?
<אלכס קגנוב: 12 מיליון.
<אלכס קגנוב: זאת בעצם הפריסה האחרונה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את 206, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 207.
<עילי כהן: מדובר על בקשה שנועדה להסדיר את תקני הרכב במשרד התחבורה בכמויות ובתקציב.
<עילי כהן: אנחנו פשוט מעבירים בין 4 יחידות כדי להגיע למצב שבו העובדים שנמצאים מקבלים את התקציב מהמקום הנכון.
<עילי כהן: לא מבוקשת תוספת תקציב, רק הסטת התקציב.
משה גפני: למה זה ברשות הספנות והנמלים?
<עילי כהן: משרד התחבורה מחולק ל-4 יחידות, ביניהן רשות הספנות, רשות התעופה האזרחית והלשכה הראשית - -
ניסן סלומינסקי: זה רק שינויים בפנים, לא העברה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את 207, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 208.
<ניר רמסל: סך כל השינויים שמדובר עליהם זה הגדלת ההוצאה המותנית בתקציב רשות המסים בסך של 31 מיליון ו-900 אלף שקל לצורך תשלום עמלות לבנקים ולחברות האשראי עבור הוצאות הסליקה והוצאות עבור רכישה והחזקה של ציוד ביטחוני למעברי הגבול.
<ניר רמסל: כשנישום מגיע לשלם את שוברי המס לרשות המסים הוא משלם עמלה.
יצחק כהן: מה קורה במעבר באילת?
יצחק כהן: בביקור האחרון שהייתי לא היו שם סככות, לא היה כלום.
יצחק כהן: זה מן משהו שתקוע באמצע המדבר.
<ניר רמסל: אתה מדבר על עניין המכס?
יצחק כהן: רשות המסים.
<שלמה ענתבי: אני מניח שאתה מדבר על המעבר באילת בקשר למע"מ.
<שלמה ענתבי: המעבר הזה בהקמה.
יצחק כהן: מה פתאום בהקמה, אני חנכתי אותו.
<שלמה ענתבי: אני יודע.
<שלמה ענתבי: הסככות שדיברנו עליהן בזמנו הן בהקמה.
יצחק כהן: כמה זמן?
יצחק כהן: מתפקידנו לדאוג לאזרחים שמתייבשים שם בשמש.
יצחק כהן: בוא נשמע איך דואגים להם.
<שלמה ענתבי: אתה צודק, העבודה מתבצעת באמצעות העירייה באילת.
<שלמה ענתבי: זה בתהליך.
<שלמה ענתבי: הם צריכים לתכנן.
<שלמה ענתבי: בהתחלה תכננו סככות מאוד גדולות בעלות מאוד גבוהה.
<שלמה ענתבי: התברר שאין בזה צורך.
משה גפני: באילת?
<שלמה ענתבי: המעבר הצפוני באילת, לא מעבר הגבול.
יצחק כהן: אתה אומר שתוך חודש זה ייגמר?
<שלמה ענתבי: אני לא יודע אם חודש, אבל זה בתכנון.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 208, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 209, 210.
<יוסי עדס: הפנייה נועדה לתקצוב 24 אלפי שקלים עבור התיישבות צעירה באזורי הגולן.
<יוסי עדס: מדובר בבקעה ובמעלה אפרים.
<יוסי עדס: מדובר ברשויות גולן, קצרין, מעלה אפרים.
זבולון כלפה: אלה האזורים היחידים שיש בהם התיישבות צעירה במדינת ישראל?
משה גפני: מה פתאום, יש התיישבות צעירה בהרבה מקומות.
<יוסי עדס: ומגילות ים המלח.
ניסן סלומינסקי: אלה אזורים שהמדינה מחליטה שהם יישארו בגבולה?
יצחק כהן: גם בבקעה זה יהיה?
סתיו שפיר: כמה שנים הכסף הזה מועבר בהעברה תקציבית?
<יוסי עדס: משהו כמו 10 שנים, אני לא יודע בדיוק.
<יוסי עדס: מדובר בהעברה שהועברה כבר מספר שנים.
סתיו שפיר: יותר מ-20 שנה.
סתיו שפיר: מאז 1992.
עפר שלח: ממשלת רבין השנייה.
סתיו שפיר: העברה הזאת עוברת מאז 1992 ברצף.
סתיו שפיר: כל שנה הם צריכים להתחנן בשביל התקציב הזה שהם מקבלים.
סתיו שפיר: אם ידוע שזה התקציב והרשויות בונות על זה שהן יקבלו את התקציב הזה שהן מכניסות לתקציב שלהן, למה זה צריך להמשיך לעבור בהעברה תקציבית ושלא תכניסו את זה לסעיף?
<יוסי עדס: התקציב הזה לא נקבע מראש, לא יודעים את ההיקף הסופי שלו.
<יוסי עדס: הוא נקבע כל שנה בתאם - -
סתיו שפיר: הוא כל שנה אותו מספר.
<יוסי עדס: לא כל שנה אותו מספר.
סתיו שפיר: מה הוא היה בשנה שעברה?
<יוסי עדס: בשנה שעברה הוא היה 24, ב-2011 הוא היה 20 או 22.
סתיו שפיר: אפשר להסכים שהוא כל שנה אותו מספר פחות או יותר מאז 1992.
סתיו שפיר: זה יותר מ-20 שנה.
<יוסי עדס: התקציב הזה הוא לא בבסיס התקציב.
<יוסי עדס: הוא כל שנה ניתן בהתאם לסיכומים.
<יוסי עדס: הוא לא מובטח לרשויות, לכן הוא לא מתוקצב בבסיס.
סתיו שפיר: אבל הרשויות בונות עליו כי הן קיבלו אותו 20 שנה.
סתיו שפיר: למה אתם לא מבטיחים להן?
<יוסי עדס: זה שהרשויות בונות עליו זה דבר אחד, זה שהוא לא בבסיס זה דבר שני.
<יוסי עדס: אנחנו לא מחויבים.
סתיו שפיר: השאלה איזה תקציב - -
ניסן סלומינסקי: רשויות נמצאות היום בנובמבר באטרף כי יכול להיות שהן בנו על זה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאם זה לא יגיע חלק מהן יתמוטטו.
סתיו שפיר: הם כל שנה מעבירים.
ניסן סלומינסקי: אני מסכים שצריך, אבל המדינה כנראה לא רוצה להתחייב על זה ולכן כל שנה היא דנה איתם בנפרד.
ניסן סלומינסקי: אם האוצר יכניס את זה לבסיס, אז שנה אחרי כן ילחצו והוא יצטרך לתת עוד משהו.
ניסן סלומינסקי: ככה הראש עובד.
סתיו שפיר: הרבה יותר נוח להחזיק אותם קצר.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה להסביר לכם את ההיגיון שיש לאנשי האוצר.
ניסן סלומינסקי: יש לי איתם מחלוקת גדולה.
ניסן סלומינסקי: יש צדק במה שהם אומרים ובמה שאנחנו אומרים.
ניסן סלומינסקי: הם אומרים שאם הם יכניסו את זה לבסיס אז בשנה הבאה אף אחד לא יבוא ויבקש כי כבר הכניסו את זה לבסיס, אבל אחרי שנתיים ישכחו שזה כבר קבוע והרשויות יבואו לבקש כסף לבקעה ולגולן.
ניסן סלומינסקי: זה הטיעון של האוצר בנושא הזה.
יצחק כהן: אפשר להגיד את זה על כל ספר התקציב.
ניסן סלומינסקי: אני תמיד דורש שיכניסו לבסיס.
ניסן סלומינסקי: פה המתח בין שני הדברים קיים.
ניסן סלומינסקי: אם תכניסו את זה לבסיס אנחנו רק נודה.
סתיו שפיר: אגף התקציבים מחייב את הרשויות לבוא ולהתחנן.
ניסן סלומינסקי: אם יכניסו את הרשויות האלו הם יבואן בעוד שנתיים לבקש עוד סכומים.
סתיו שפיר: בואו לא ניתן לאף אחד תקציב בסיס ושכולם יבואו - -
ניסן סלומינסקי: תמיד אנחנו דורשים להכניס לבסיס, אני רק אמרתי מה הוויכוח.
ניסן סלומינסקי: אני צריך להיות הגון ולהגיד שבחלק מהדברים הם צודקים.
אורית סטרוק: למה אין את ההתיישבות הצעירה ביהודה ושומרון?
יצחק כהן: למה אין באשקלון, באשדוד, בביתר, במודיעין?
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 209,210, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 216.
<שלמה פשקוס: הפנייה נועדה לתת תוספת של הרשאה להתחייב למשרד המדע בגין תכנית החלל.
<שלמה פשקוס: יש שיגור של לוויין ונוס, שזה פרויקט משותף של סוכנות החלל הישראלית - -
ניסן סלומינסקי: היה לנו סיכום על כך שנוכל להגיד לכם את מי להכניס לשם.
ניסן סלומינסקי: זה טיל שנוסע לשם ולא חוזר.
ניסן סלומינסקי: מה זה עושה בחלל?
<שלמה פשקוס: זה לוויין מחקר אזרחי.
<שלמה פשקוס: הייחודיות שלו זה בהיפר ספקטרליות שלו.
<שלמה פשקוס: זה שיתוף פעולה בין סוכנות החלל הישראלית לסוכנות החלל הצרפתית.
יצחק כהן: מה ה-benefit?
<שלמה פשקוס: בגלל שזה לוויין בעל יכולת צילום עם מגוון רחב של צבעים שיכול לצלם מגובה - -
יצחק כהן: עמוס לא יודע לעשות את זה?
<שלמה פשקוס: אני לא יודע להגיד בדיוק את ההבדלים בין היכולות של עמוס ליכולות של ונוס, אבל עמוס הוא לוויין תקשורת, לא צילום.
ניסן סלומינסקי: אני מבקש שיזום פגישה - -
סתיו שפיר: מתי זה הוחלט?
<שלמה פשקוס: ההסכם בין ישראל לצרפת עוד לא נחתם.
<שלמה פשקוס: העניין הוא לממן את החלק הצרפתי.
<שלמה פשקוס: החלק הישראלי ממומן.
<שלמה פשקוס: מוסכם בין סוכנות החלל הישראלית לסוכנות החלל הצרפתית, ובהסכמה שלנו, שמשרד המדע יממן גם את החלק הצרפתי, כאשר כל שנה, לפי קצב הביצוע, סוכנות החלל הצרפתית תעביר את הכסף למשרד המדע בתשלומים.
<שלמה פשקוס: התקציב פה הוא תקציב הרשאה להתחייב, הוא לא תקציב מזומן.
<שלמה פשקוס: כל ההתקשרות נעשית על ידי הצד הישראלי מאחר וחברת השיגור לא מוכנה להתקשר עם שני צדדים.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את העברה מס' 216, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 217,218.
<יוסי עדס: הפנייה נועדה לתקצב את תחום העדות הלא יהודיות במשרד הפנים.
<יוסי עדס: מדובר ב-621 אלף שקל לתקציב שוטף, לתמיכות.
<יוסי עדס: בנוסף, 4 מיליון שקל בהרשאה להתחייב עבור פיתוח מבני דת בעדות לא יהודיות – דרוזים, צ'רכסים ובדואים, ו-10 תקני רכב בהתאם לסיכום בין המשרדים.
ניסן סלומינסקי: זה הולך למשרד הפנים על מנת להגדיל את האגף שמטפל בעדות, או שזה הולך לעדות?
<יוסי עדס: ההרשאה להתחייב הולכת לעדות עצמן.
<יוסי עדס: מדובר בתקציב פיתוח מבני - -
ניסן סלומינסקי: 621 אלף?
<יוסי עדס: זה שני דברים שונים.
<יוסי עדס: ה-621 אלף זה לפעילות השוטפת.
<יוסי עדס: חלק מזה תמיכות, חלק מזה פעילות שוטפת.
ראובן ריבלין: מה זה תקני רכב?
<יוסי עדס: ה-4 מיליון שקלים זה פיתוח מבני דת של העדות עצמן.
<יוסי עדס: משרד הפנים מעביר לאותן עמותות.
משה גפני: הממשלה הזאת לא נותנת לפיתוח מבני דת יהודיים.
ניסן סלומינסקי: לפני כמה שבועות היה לנו 10 מיליון, לא?
יצחק כהן: הפוך.
יצחק כהן: היא מקצצת משם.
<יוסי עדס: לפני כמה שבועות היה תקציב בהתאם להחלטת ממשלה.
<יוסי עדס: עכשיו מדובר בתגבור נוסף בהתאם לסיכום בין השרים.
שמעון סולומון: מה שבפעם הקודמת העברנו זה אותו דבר רק בסעיפים אחרים?
<יוסי עדס: שם זה היה בהתאם להחלטת ממשלה.
<יוסי עדס: זה על אותם נושאים.
<יוסי עדס: אני לא יודע אם זה בדיוק אותם מבנים או מבנים אחרים.
<יוסי עדס: כאן זו הקצאה בהתאם לקריטריונים.
אורית סטרוק: שם זו הייתה החלטת ממשלה.
אורית סטרוק: מה זה עכשיו?
<יוסי עדס: עכשיו זה תגבור בהתאם לסיכום בין המשרדים.
שמעון סולומון: נדמה לי שכשהבאתם את זה ביקשנו שיינתן הסבר כי זה היה עמום.
שמעון סולומון: נדמה לי שתקני רכב זה עניין של החזקת רכב, לא לקנות רכבים.
<יוסי עדס: מדובר על החזקת רכבים.
<יוסי עדס: זה קשור למשרד, לא בהכרח - -
משה גפני: לעובדי המשרד עבור רכיב בשכר?
יצחק כהן: זה לא קשור לעדות.
סתיו שפיר: כשאני שאלתי מדוע זה לא נכנס לבסיס התקציב, התשובה שלכם הייתה שמדובר בתגבור תקציב של פרויקטים שונים.
סתיו שפיר: להבא תפרטו במה מדובר.
סתיו שפיר: מה זה הפרויקטים השונים?
סתיו שפיר: אנחנו לא להקת מעודדות.
<יוסי עדס: לשאלה מדוע זה לא נכלל בבסיס התשובה היא שלפעמים נותנים תגבור מעבר לבסיס.
סתיו שפיר: מה זה לפעמים?
סתיו שפיר: אנחנו תמיד נותנים את התגבור.
אורית סטרוק: תסביר מה זה בהתאם לסיכומים.
אורית סטרוק: בסיכום עם מי?
<יוסי עדס: בהתאם לסיכומים בעניין צרכים שעולים.
סתיו שפיר: בהתאם לאיזה סיכומים?
סתיו שפיר: מתי הסיכומים האלה - -
<יוסי עדס: לצרכים שעולים במהלך השנה מטעם המשרד נותנים לפעמים תגבור.
<יוסי עדס: השימוש עצמו זה הפירוט בפנייה לצורך פיתוח מבני דת בעדות לא יהודיות.
אורית סטרוק: אתה יכול להגיד עם מי הסיכומים האלה?
חמד עמאר: העברת 4 מיליון זו לא בעיה.
<יוסי עדס: הסיכום הוא בין אגף התקציבים למשרד המסוים.
<יוסי עדס: המשרד מעלה צרכים.
<יוסי עדס: בהתאם לצרכים מסכמים.
ראובן ריבלין: רק תסביר לי איך תקני רכב לא נכנס בבסיס.
חמד עמאר: הוא נכנס.
חמד עמאר: תקני הרכב זה בתוך ה-4 מיליון?
<יוסי עדס: זה לא מתוך.
חמד עמאר: זה תקציב נפרד.
ניסן סלומינסקי: מי בעד העברה מס 217, 218, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 219.
<ניר רמסל: הפנייה נועדה לביצוע שינויים בסעיף 04 מצד ראש הממשלה.
<ניר רמסל: השינויים הפנימים נועדו לשם הפעולות הבאות:
<ניר רמסל: העברת תקציב למשרד לשיתוף פעולה אזורי - זה בהתאם לסיכום בין המשרדים לצורך מימון הקמת אתר משקף מכולות במעבר אלנבי.
<ניר רמסל: זאת החלטת ממשלה שהתקבלה בסוף אוקטובר - מימון פרויקטים תשתיתיים לקידום שיתוף פעולה אזורי עם ירדן והרשות הפלסטינית - לצורך הדוגמה זה הקמת מרכז בינלאומי לחקר ים המלח במועצה אזורית תמר, הקמת מרכז טכנולוגי ישראלי ירדני סביבה וחקלאות במועצה האזורית עמק המעיינות, הקמת מרכז בינלאומי לחינוך ומחקר במועצה האזורית הערבה התיכונה - תקצוב של מיליון 20 אלף שקלים עבור תחזוקת הכותל, שזה לצורך התחזוקה השוטפת, ותקצוב של מיליון שקלים בהתאם להחלטת ממשלה 2289 מיום 29.9.2010, במסגרת תכנית ניסיונית רב שנתית לשילוב של נשים מאוכלוסיית המיעוטים המצטיינות בלימודיהן במוסדות להשכלה גבוהה במקצועות מבוקשים.
יצחק כהן: למה החרדיות לא מופיעות פה?
<ניר רמסל: כי החלטת הממשלה הזאת נוגעת לאוכלוסיית המיעוטים.
יצחק כהן: תמיד כורכים אותן ביחד.
ניסן סלומינסקי: לחרדים יש סכומים הרבה יותר גדולים.
ניסן סלומינסקי: להשתלבות זה בסדר גמור.
<ניר רמסל: יש גם תקצוב של 333 אלפי שקלים בתהאם להחלטת ממשלה 4650 מ-2012.
ניסן סלומינסקי: זה לגבעת התחמושת.
<ניר רמסל: זה לקידום ופיתוח האתר לקליטת הקהל, לרבות פיתוח אתר הנצחה קיים, שיקום גבעת הקרב ותעלות הקשר, שבילים, תצפיות, מוקדי ישיבה וכו'.
ניסן סלומינסקי: הגיע זמן.
יצחק כהן: זה matching.
<ניר רמסל: ה-333 אלף שקלים?
יצחק כהן: עוד מישהו צריך לתת כסף.
ראובן ריבלין: משרד הביטחון.
<דרורית שטייניץ: זה איגום משאבים בין משרדי ממשלה.
יצחק כהן: נדמה לי שזה צריך להגיע למיליון סך הכל.
ניסן סלומינסקי: זה היה הסיכום אז, אחרי ההתפטרות - -
יצחק כהן: זה סיכום שלי.
סתיו שפיר: כמה שנים פועלת התכנית הרב שנתית?
סתיו שפיר: מתי היא התחילה לעבוד?
<ניר רמסל: את מדברת על המיליון שקלים לתכנית מצטיינות?
<דרורית שטייניץ: היא למשך 4 שנים.
<דרורית שטייניץ: היא החלה מ-2011 עד 2015.
<דרורית שטייניץ: השנה הראשונה הייתה השנה להקמת המערך התשתיתי.
ראובן ריבלין: זה 2012,2013,2014 ו-2015.
<דרורית שטייניץ: אתה צודק.
<דרורית שטייניץ: ב-2012 עשינו את כל עבודת ההיערכות.
<דרורית שטייניץ: השנה יש את כל החוזים, המערך התחיל לפעול ולכן הגיעה אלינו עד עכשיו הרשאה.
<דרורית שטייניץ: אנחנו מתקציבים את התקציב בהתאם ליישום.
ניסן סלומינסקי: מי בעד פנייה 219, ירים את ידו?
ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 220,221.
<ניר רמסל: פנייה תקציבית זו נועדה לתגבור תקציב משרד ראש הממשלה בסך של 211 מיליון 100 אלף שקלים בהוצאה וסך של 559 אלף שקלים בהרשאה להתחייב.
ניסן סלומינסקי: זה נלקח מהרזרבה הכללית?
<ניר רמסל: 116 מיליון בהוצאה נטו ו-284 מיליון בהרשאה להתחייב לצורך יישום החלטת ממשלה בנושא תגלית.
יצחק כהן: לכמה זמן זה?
<ניר רמסל: התשלום המזומן זה עבור שימוש לשנת 2013 על פי ביצוע שקורה בשנת 2013.