GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סתיו שפיר: כל שבוע מגיע משהו אחר.
סתיו שפיר: פעם אחת החינוך ופעם אחת תשתיות.
סתיו שפיר: מה התקציב הכולל?
<אריאל יוצר: אני אבדוק מה התקציב הכולל.
<אריאל יוצר: אני לא זוכר אותו בעל פה.
<אריאל יוצר: להבנתי זה לא מה שהועבר בפעם הקודמת.
סתיו שפיר: מה ההבדל בין זה לבין מה שהועבר בפעם הקודמת?
סתיו שפיר: אי אפשר לשאול אותו?
ניסן סלומינסקי: שאלת.
ניסן סלומינסקי: גם לו מותר לשאול.
סתיו שפיר: קצת סבלנות.
סתיו שפיר: אני אמשיך אחרי שאלותיו של אלעזר.
אלעזר שטרן: אריאל, אני מודה שהמספרים שמונחים לפני הם מספרים אחרים מאלה שאתה דיברת עליהם.
אלעזר שטרן: אולי אנחנו לא יודעים לקרוא.
<אריאל יוצר: ציינתי בתחילת הדברים שיש טעות בדברי ההסבר.
<אריאל יוצר: אצלכם כתוב 281 מיליון שקלים אבל הסכום הוא 170 מיליון שקלים.
אלעזר שטרן: אני מדבר גם על חלוקה אחרת שהיא הרבה יותר משמעותית ממה שאתה אמרת בתוך הטבלאות.
ניסן סלומינסקי: החלוקה מתחלקת על שני הדברים, על שני הסעיפים.
<אריאל יוצר: מה שאני הסברתי בדברי ההסבר לוקח את כל החלוקה שאתה רואה בתכניות ומסכם אותה.
ניסן סלומינסקי: גם ה-170 מיליון מתחלקים.
<אריאל יוצר: חלק לתשתיות, חלק למוסדות ציבור וחלק לאותה פעילות עליה דיברנו על שיקום תשתיות במגזר הכפרי.
אלעזר שטרן: לא הבנתי איך הקשר בין מה שאתה אמרת לבין מה שדני אמר מבחינת משרד החקלאות.
<אריאל יוצר: מה שאמר יושב ראש החטיבה להתיישבות, זה בדיוק כפי שאני אמרתי.
<אריאל יוצר: הוא אמר שעברה החלטת ממשלה על שיקום תשתיות בישובים הכפריים.
<אריאל יוצר: החלטת הממשלה הזו דיברה על תקצוב של מאה מיליון שקלים כל שנה.
<אריאל יוצר: ברגע שעוברת החלטת ממשלה כזאת, על מנת לבצע את הפעילות, צריכה להינתן הרשאה להתחייב.
<אריאל יוצר: זאת הרשאה להתחייב שניתנה כל עוד ההחלטה הייתה בתוקף.
<אריאל יוצר: הרשאה להתחייב מאפשרת - לחטיבה להתיישבות במקרה הזה או לכל משרד ממשלתי אחר – לבוא ולפתוח התקשרות מול יזם.
<אריאל יוצר: מאחר שהשירות או הפעילות שמתבצעת היא פעילות פיתוח, זאת אומרת, מהיום שבוצעה ההתקשרות ועד היום שהסתיימה העבודה, עובר זמן והרבה פעמים גם עוברת שנת תקציב, אז בשנה מסוימת מתקשרים עם הספק.
<אריאל יוצר: המדינה הולכת לספק ואומרת לו נא לבצע שיקום תשתיות בישוב מסוים.
<אריאל יוצר: אחרי שהוא ביצע את העבודה, המדינה או החטיבה להתיישבות עשתה בקרה וראתה שהוא עמד בכל התנאים שהוטלו עליו ובמחויבות שלו, הכסף מועבר לו.
<אריאל יוצר: מה שאתם רואים כאן, זה למעשה העברת המזומן בגין פעילות שבוצעה.
<אריאל יוצר: בגלל זה גם הוא אמר שההחלטה היא החלטה של משרד החקלאות, היא אושרה בממשלה וגוף הביצוע במקרה הזה הוא החטיבה להתיישבות.
<אריאל יוצר: לכן החטיבה להתיישבות היא זרוע שמתקשרת מטעם משרד החקלאות, מבצעת את שיקום התשתיות בישובים הכפריים ולאחר שהעבודה הסתיימה, הוא מעביר להם כסף מזומן.
סתיו שפיר: אני רוצה להבין.
ניסן סלומינסקי: סתיו, בבקשה, אלעזר באמצע דבריו.
ניסן סלומינסקי: את לא יכולה להשתלט על הכול.
סתיו שפיר: נכון, אבל הוא לא ענה על כל השאלות.
ניסן סלומינסקי: הוא ענה אבל את שואלת כבר חמש פעמים.
ניסן סלומינסקי: הוא באמצע השאלות ואת נכנסת באמצע.
ניסן סלומינסקי: גמרנו, די.
ניסן סלומינסקי: צילמו כבר.
סתיו שפיר: ממה אתה מפחד?
ניסן סלומינסקי: אני לא מפחד.
ניסן סלומינסקי: האיש שואל.
ניסן סלומינסקי: פעם אחת קיבל אישור לשאול ואת מדברת כבר עשר דקות בלי הפסק.
ניסן סלומינסקי: די, יש גבול.
סתיו שפיר: מה שלא מכובד זה שאתה לא מאפשר לשאול שאלות נכונות.
ניסן סלומינסקי: את שואלת עשר פעמים את אותה שאלה כל יום.
סתיו שפיר: אני רוצה לשמוע את התשובות.
סתיו שפיר: זה לא מכובד.
אלעזר שטרן: אם אתה יכול להגיד מילה.
אלעזר שטרן: אם זה משרד ממשלתי, למה בכל הדברים משרדים ממשלתיים מוציאים מכרזים וכאן זה עובר כאילו דרך חטיבת ההתיישבות?
<אריאל יוצר: החטיבה להתיישבות מוכרת כגוף ביצוע.
<דני קריצמן: אני אענה לך.
<דני קריצמן: בהחלטת הממשלה שייצרה את מיליארד השקלים קבעה הממשלה שגוף הביצוע יהיה החטיבה להתיישבות.
אלעזר שטרן: החטיבה להתיישבות לוקחת קבלנים שיבצעו.
<דני קריצמן: כן.
<דני קריצמן: אתה חושב שאני עם המעדר עושה את הדרך?
אלעזר שטרן: באף משרד הפקיד או המנהל עושה את העבודה.
אלעזר שטרן: למה יש כאן כאילו עוד גוף באמצע?
<דני קריצמן: משרד החקלאות לא בנוי לזה.
ניסן סלומינסקי: אלעזר, יש לי בקשה.
ניסן סלומינסקי: אם אתה מוכן, מאחר שזאת צורת עבודה, הוא יסביר לך את זה אחר כך.
אלעזר שטרן: אני מודה שנראה לי קצת מוזר מבחינת האחוזים.
אלעזר שטרן: אני גר בגליל.
אלעזר שטרן: כנראה איחרתי בשעה לשאול את השאלה ביום ראשון ולכן אני מנצל את ההזדמנות לקבל תשובה עכשיו.
אלעזר שטרן: מתוך התוספת לתקציב החטיבה להתיישבות, שבעה אחוזים בלבד עוברים למרחב הצפון.
אלעזר שטרן: לדרום הר חברון עוברים עשרה אחוזים.
אלעזר שטרן: אני מכיר את מספרי התושבים גם פה וגם שם ואני יכול להגיד לך שבמקום בו אני גר חיילים הולכים בשולי הכביש מאחר שאין תשתית בצדי הדרכים וכל יום הם בסכנת חיים.
אורית סטרוק: גם במקום בו אני גרה.
זהבה גלאון: זה לא מאה אחוז.
זהבה גלאון: זאת ישראל הריבונית.
זהבה גלאון: אל תגיד מאה אחוז.
אלעזר שטרן: אני לא נכנס לזה.
רוברט אילטוב: מותר לו להגיד מאה אחוז.
רוברט אילטוב: הוא בזכות דיבור ומותר לו להגיד מה שהוא רוצה.
זהבה גלאון: הוא בזכות דיבור וגם לי מותר להעיר הערה.
רוברט אילטוב: אם הוא חושב שזה מאה אחוז, זה מאה אחוז מבחינתו.
רוברט אילטוב: את לא חייבת להכתיב לו מה להגיד.
זהבה גלאון: אני לא חייבת אבל אני רוצה.
זהבה גלאון: אם לא שמת לב, אני אומרת כל מה שאני רוצה.
זהבה גלאון: עוד לא הפנמת את זה בוועדה הזאת?
זהבה גלאון: אלעזר ישאל ואנחנו נגיב.
רוברט אילטוב: אני מוכן לשמוע אותו אבל אל תכניסי לי מלים לפה.
רוברט אילטוב: מותר לו להגיד שגם שם אנשים מסתכנים.
זהבה גלאון: מותר לו להגיד ולי מותר להגיד מה שלי מותר להגיד.
אלעזר שטרן: ראיתי שיש גם מרחב מרכז וגם מרחב מרכז הר חברון.
אלעזר שטרן: ההפרדה הזאת, אם אני יכול לדעת למה היא קיימת?
אלעזר שטרן: אולי זאת תשובה בירוקרטית.
זהבה גלאון: היא תשובה פוליטית ולא בירוקרטית.
זהבה גלאון: הבירוקרטיה שלכם משמשת את הצרכים הפוליטיים שלכם.
זהבה גלאון: די עם זה.
אלעזר שטרן: לגבי הקריטריונים.
אלעזר שטרן: האם זאת אותה ועדה והאם גם כאן הדברים לגבי עבודות שכבר נעשו ושרק עכשיו מעבירים את הכסף?
<אריאל יוצר: לגבי החלוקה בין המחוזות.
<אריאל יוצר: מאחר וזאת לא הפנייה הראשונה של החטיבה, לאחר העברה – במידה והיא תאושר – החלוקה בין המחוזות תהיה החלוקה הבאה: במחוז צפון סך הכול 162 מיליון שקלים.
<אריאל יוצר: בסך הכול היא תחבר את הכול ולא רק את הפנייה הזאת כי הפנייה הקודמת הייתה יותר למחוז צפון.
<אריאל יוצר: אם כן, למחוז צפון 162 מיליון שקלים.
<אריאל יוצר: למחוז דרום 150 מיליון שקלים ולמחוז מרכז 142 מיליון שקלים.
<אריאל יוצר: זאת החלוקה הנוכחית במידה והפנייה הזאת תאושר היום.
אלעזר שטרן: מרכז, זה כולל הר חברון?
<אריאל יוצר: כולל דרום הר חברון.
אלעזר שטרן: אתה אומר לי שבמחוז המרכז יהיה פחות מאשר בצפון.
<אריאל יוצר: בהבדלים די קטנים, אבל בגדול אתה צודק.
אלעזר שטרן: השאלה ששאלתי קודם הייתה האם גם כאן אפשר לומר שזה לגבי דברים שכבר נעשו.
<אריאל יוצר: חלק מהדברים הם אכן מימון של התחייבויות עבר.
<אריאל יוצר: אני אומר שוב, אלה דברים שהמדינה קבעה ועכשיו היא משלמת.
אלעזר שטרן: את זה הבנתי, אבל זה חלק או זה הכול?
<אריאל יוצר: הרוב של הכסף כאן הוא מימון הרשאות עבר וחלק מהדברים הם גם דברים חדשים.
סתיו שפיר: לפי איזה קריטריונים נקבע סדר העדיפויות בהשקעה בין הישובים?
זהבה גלאון: יש לנו עוד הרבה שאלות.
זהבה גלאון: יש עוד שלושה סעיפים שלא דנו בהם.
ניסן סלומינסקי: דנו בכל סעיף וסעיף.
ניסן סלומינסקי: אי אפשר לעשות כאן פיליבסטר.
<דני קריצמן: את שואלת לפי איזה קריטריונים מתחלק הכסף?
סתיו שפיר: מהו סדר העדיפויות לפיו נקבע איזה ישוב יקבל מענק ואיזה ישוב לא יקבל?
<דני קריצמן: המילה קריטריונים לא תעלם מהתשובה שלי בכל מקרה.
<דני קריצמן: קודם כל, יש קול קורא כמו בכל משרד ממשלתי.
<דני קריצמן: אנחנו מודיעים לכל עם ישראל שמי שרוצה לשקם תשתיות או לבצע שינויים בתחום התשתיות, שיפנה ואכן פונים.
סתיו שפיר: לפי מה אתם בוחרים?
<דני קריצמן: עכשיו אני אענה לך על החלק השני.
ראובן ריבלין: אני חייב לצאת.
ראובן ריבלין: יש לי פגישה עם אנשים שהגיעו מחוץ לארץ.
זהבה גלאון: תדחה את זה לשבוע הבא.
זהבה גלאון: זה לא דחוף.
<דני קריצמן: אי אפשר לדחות לשבוע הבא כי אנשים מחכים לכסף, ואנשים מחכים לבתים, ואנשים מחכים לגג, ואנשים מחכים לדרך, ואנשים מחכים לצינור מים.
<דני קריצמן: החלק השני של התשובה.
<דני קריצמן: יש סדרה של קריטריונים בכל אחד מהנושאים.
<דני קריצמן: לוקחים את הרשימה של האנשים שפנו ומסדרים אותם לפי סדר על פי הקריטריונים שנקבעו.
סתיו שפיר: ומה הם הקריטריונים?
<דני קריצמן: אני לא זוכר את כולם בעל פה.
ניסן סלומינסקי: ביקשנו שיעבירו לנו את הקריטריונים.
סתיו שפיר: שיעבירו לפני שנצביע.
סתיו שפיר: אני מבקשת התייעצות סיעתית.
ניסן סלומינסקי: התייעצות סיעתית חמש דקות.
ניסן סלומינסקי: אנחנו חוזרים לדיון ב-12:22.
רוברט אילטוב: אני רוצה להגיש נגדו תלונה על כך שהוא מציק לחבר כנסת.
רוברט אילטוב: ביקשתי ממני לא להגיב והוא פשוט לא רוצה לקבל את זה.
זהבה גלאון: אתה רוצה לסתום את הפה לתקשורת?
רוברט אילטוב: יש גם דרך התנהלות בכנסת, גם לתקשורת עם כל הכבוד.
רוברט אילטוב: אני מבקש להגיש נגדו תלונה.
זהבה גלאון: תגיש.
רוברט אילטוב: דרך הוועדה.
זהבה גלאון: למיטב ידיעתי, הוועדה היא לא גוף שיפוטי.
רוברט אילטוב: דרך יושב ראש הוועדה.
רוברט אילטוב: צריך להיות כאן סדר מסוים.
רוברט אילטוב: אני לא יודע מי זה, הוא לא הציג את עצמו לא לפי שם ולא לפי שום דבר.
רוברט אילטוב: אמרת שאתה מערוץ 10 וזהו.
<קריאה: אמרתי ששמי אבי עמית, אני כתב חדשות 10.
<קריאה: בסך הכול שאלתי שאלה.
<קריאה: אתה לא חייב לענות.
רוברט אילטוב: אמרתי לך שאני לא רוצה לענות לך.
רוברט אילטוב: מותר לי.
זהבה גלאון: ליברמן לא נתן להם אישור.
רוברט אילטוב: אני לא שואל אותך מה הוא נותן לי.
זהבה גלאון: הוא לא יכול באופן עצמאי.
רוברט אילטוב: דרך אגב, אני חושב שהוא היה צריך לסקר איך את מנסה לסכל את השיפוצים ואת כל הכספים שצריכים להעביר למגזר הקיבוצים ולמגזר הכפרי.
רוברט אילטוב: את זה הוא בטח לא מסקר.
רוברט אילטוב: זה לא מעניין אותו.
רוברט אילטוב: הוא רוצה להפריע לפעילות הוועדה ולחברים והוא בא והוא מציק.
רוברט אילטוב: זה מותר לו.
זהבה גלאון: לא נסחפת קצת?
רוברט אילטוב: זה שאת מנסה לעצור את התקציב לכל מגזר הקיבוצים והמושבים, זה לא מעניין אותו.
זהבה גלאון: אני מנסה לעצור את התקציב?
סתיו שפיר: הלוואי שכך ידברו על לוביסטים שיושבים בוועדה.
רוברט אילטוב: מעניין אותו האם הסעיף הזה כן היה או לא היה.
סתיו שפיר: לאורך כל הוועדות ישבו כאן לוביסטים ועליהם אף אחד לא מתלונן.
זהבה גלאון: אתה לכאן סטנדרטים לא טובים.
רוברט אילטוב: אל תלמדי אותי על הסטנדרטים.
זהבה גלאון: נראה לי שאתה צריך ללמוד.
רוברט אילטוב: אני הייתי מציע לך שתגני על הקיבוצים ששם יש את הקולות שלך, שהם מצביעים לך ושהם באמת לא יודעים מה את עושה כאן כרגע, על התקציב שלהם.
זהבה גלאון: תפרסם להם.
רוברט אילטוב: שהוא יפרסם אבל הוא בטח לא יפרסם את זה.
זהבה גלאון: יש לך רוב.
זהבה גלאון: אתה יכול להצביע.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים על אישור פניות מספר 175 עד 177.
סתיו שפיר: אבל עדיין לא ענו לנו על כל השאלות.
סתיו שפיר: מה זאת אומרת בסדר?
סתיו שפיר: לא נענו על השאלות.
סתיו שפיר: מה יקרה אם נחכה חמש דקות ונמתין?
ניסן סלומינסקי: בעד – 7 נגד – 2 פניות מספר 175 עד 177 אושרו
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 17 עד 177, אושרו.
זהבה גלאון: אני לא רואה שבעה.
סתיו שפיר: זהבה, את לא מצטרפת לרביזיה?
זהבה גלאון: אני אתך.
ניסן סלומינסקי: כך נעבוד.
ניסן סלומינסקי: את הרביזיה נעשה ביום שני בבוקר כי מחר אין ישיבות.
ניסן סלומינסקי: ביום שני נעשה את כל הרביזיות.
ניסן סלומינסקי: הודעה מספר 43003.
אלעזר שטרן: למה הר חברון לחוד?
<דני קריצמן: הוא לא לחוד, לא מבחינת תקציב ולא מבחינת יהודה ושומרון.
<דני קריצמן: זאת כנראה טעות טכנית.
<דני קריצמן: למה זה מפריע לך שזה כתוב כך?
<דני קריצמן: מה הבעיה בזה?
אלעזר שטרן: אתה לא מבין מה הבעיה?
<דני קריצמן: זה היסטורי.
<דני קריצמן: כך פעם היה רשום אבל הכסף מחולק שווה.
אלעזר שטרן: למה לא משנים את זה?
ניסן סלומינסקי: דני, תבדקו אם אפשר להפריד או לא.
<דני קריצמן: מילה לחברת הכנסת גלאון.
<דני קריצמן: לגבי חוק חופש המידע.
<דני קריצמן: על פי החוק אנחנו לא חייבים לתת מידע.
סתיו שפיר: החוק לא חל עליכם אבל הוא צריך לדון עליכם.
ניסן סלומינסקי: דני, לא עכשיו.
סתיו שפיר: דני, אני בטוחה שגם אתה מסכים אתי שהוא צריך לחול גם עליכם.
ניסן סלומינסקי: תדברו אחר כך.
<דני קריצמן: אנחנו נותנים את המידע.
סתיו שפיר: תראה איך הוא שומר עליך.
סתיו שפיר: זה ממש מרגש אותי.
ניסן סלומינסקי: אני אומר שתדברו ביניכם, זה בסדר, אבל עכשיו עברנו את זה.
<דני קריצמן: שתדע שהכול פתוח אצלנו והיא יכולה לראות.
<אריאל יוצר: הפנייה נועדה להעביר עודפים משנה לשנה, עדכון שכבות נוספות למערכת מידע גיאוגרפי.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אשרור הודעה מספר 43003?
ניסן סלומינסקי: הודעה מספר 43003, אושרה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים לחוברת השנייה.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 137 ו-138.
<יוסי עדס: הפנייה נועדה להתאמת תקציב משרד הפנים בגין התחייבויות שבוצעו בתקציב בגין פעילות שוטפת של המשרד.
<יוסי עדס: סך הפנייה הוא 3.204 אלפי שקלים.
ניסן סלומינסקי: שלושה מיליון.
סתיו שפיר: באיזה התחייבויות מדובר?
<יוסי עדס: פעילות שוטפת של המשרד.
<יוסי עדס: מדובר במסגרת התקציב שהייתה בשנת 2012 וכעת מבוצע התקציב להתאמת ההתחייבויות שהיו בשנה שעברה בתפעול הפעילות השוטפת של המשרד, שזה כולל – כמו שאמרו הרבה פעמים – ארנונה, מים, חשמל וכדומה וכן דברים נוספים.
סתיו שפיר: זאת אומרת, התחייבויות שידענו עליהן לפני הגשת התקציב כמו ארנונה, מים וכדומה.
סתיו שפיר: אין צורך לגלגל עיניים.
<יוסי עדס: זה נכון.
סתיו שפיר: אם ידענו עליהם, אתה כבר יודע מה השאלה הבאה.
<יוסי עדס: מדובר במסגרת תקציבית שהייתה בשנת 2012 ובעקבותיה המשרד התחייב, וכעת ההקמה של התקציב בעקבות התחייבויות שהיו בשנה שעברה מבוצעת כעת.
סתיו שפיר: אבל ידענו ויכולנו לצפות את גובה תשלומי הארנונה, המים והחשמל.
סתיו שפיר: מדוע זה לא נכנס לתקציב?
<יוסי עדס: מדובר בהשלמת עודפים שהמשרד התחייב עליהם בשנה שעברה וכעת התקציב במזומן עובר.
סתיו שפיר: לא ענית לשאלה שלי.
סתיו שפיר: מדוע זה לא נמצא בתוך התקציב?
<יוסי עדס: זה היה במסגרת התקציב.
סתיו שפיר: זה לא היה.
סתיו שפיר: אתה מבקש כרגע.
<יוסי עדס: זה היה במסגרת התקציב של שנת 2012.
סתיו שפיר: למה זה לא נמצא בתקציב 2013?
ניסן סלומינסקי: עודפים לא נמצאים בתקציב.
סתיו שפיר: זה לא משנה.
סתיו שפיר: על הכול אפשר להגיד שלא נמצא.
ניסן סלומינסקי: העברת עודפים לא נמצא בתקציב.
<יוסי עדס: המשרד יכול היה לבצע את זה במזומן.
<יוסי עדס: כיוון שהוא לא יכול היה לבצע את זה במזומן מסיבות שונות, יש דברים שהוא התחייב עליהם בשנת 2012 והוא משלם אותם בשנה העוקבת, העודפים עוברים ומגיעים לוועדת הכספים.
סתיו שפיר: אם אתה יודע שהתחייבת ואתה יודע שתצטרך לשלם אותם, מדוע אתה לא מבקש להכניס את זה לבסיס התקציב כדי להקל על הזמן של כולנו ולחסוך לכולנו?
ניסן סלומינסקי: עוד פעם, אותו עיקרון שאלה עודפים ולא תקציב קבוע שנכנס.
ניסן סלומינסקי: אלה עודפים משנה שעברה.
סתיו שפיר: ארנונה, חשמל ומים זה תקציב קבוע.
ניסן סלומינסקי: אלה עודפים משנה שעברה שעוברים.
ניסן סלומינסקי: עודפים לא נכנסים לתקציב של שנה זאת כי זה שייך לשנה שעברה.
סתיו שפיר: אפשר להשתמש בעודפים האלה למטרה הזאת.
ניסן סלומינסקי: כך בנוי תקציב המדינה.
ניסן סלומינסקי: את שואלת כל הזמן את אותה שאלה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שיום אחד יקבלו את דעתך וישנו את זה.
סתיו שפיר: זאת תשובה שמתאים לענות אותה בגן.
סתיו שפיר: בוועדת כספים מתאים לענות תשובות שהן קצת יותר טובות מזאת.
ניסן סלומינסקי: התשובות האלה הן הרבה יותר טובות.
סתיו שפיר: אני לא שמעתי את התשובה הטובה.
ניסן סלומינסקי: אז יש לנו מחלוקת.
ניסן סלומינסקי: אולי תביני פעם את הבסיס, מה זה נקרא בסיס תקציב ואיך עובדים.
סתיו שפיר: אני מבינה היטב.
סתיו שפיר: נראה לי שאנחנו לא מסכימים.
ניסן סלומינסקי: אנחנו לא מסכימים.
ניסן סלומינסקי: מותר.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור פניות מספר 137 ו-138?
ניסן סלומינסקי: בעד – הרוב נגד - 2 פניות מספר 137 ו-138 אושרו
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 137 ו-138 אושרו.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 160 עד 162.
<מעין נשר: רפרנטית חקלאות, אגף תקציבים.
<מעין נשר: הפנייה נועדה להעביר סך של שבעה מיליון ו-586 אלף שקלים לתקציב משרד החקלאות לנושאים הבאים: 4.5 מיליון מתקציבי החטיבה להתיישבות של המשרד לפיתוח הנגב והגליל בהתאם להחלטת ממשלה 578 מיום 27 במאי 2013 שעניינה חיזוק מרכזי המו"פ החקלאיים האזוריים.
<מעין נשר: עוד מיליון ו-166 אלף ממשרדי הנגב וגליל ומהרשות לפיתוח מגזרי המיעוטים שנמצאת במשרד ראש הממשלה בהתאם להחלטת ממשלה 2964 בנושא הקמת חווה מדברית אקולוגית בוואדי יתיר.
<מעין נשר: 250 אלף שקלים מתקציב החטיבה להתיישבות לתמיכה ברשות מרעה, בהתאם לסיכום בין המשרדים ושינוי פנימי בסך של 800 אלפי שקלים מרשות המים למימון מחקרים על שימוש במים מותפלים.
סתיו שפיר: מי מקים את החווה האקולוגית?
<מעין נשר: יש עמותה שנקראת עמותת ואדי יתיר.
<מעין נשר: זו עמותה של בדואים בנגב הצפוני.
<מעין נשר: הפרויקט הזה כבר מתבצע.
<מעין נשר: כל שנה מעבירים לו עוד כסף בהתאם לקצב הביצוע.
<מעין נשר: העמותה מקימה חווה לגידול עדרים בשיטה מיוחדת וגידול של צמחיה אקולוגית בת קיימא משמרת סביבה.
<מעין נשר: פרויקט מאוד מאוד יפה ואני מציעה לכולכם להסתכל באתר האינטרנט.
סתיו שפיר: מאיזה פרויקטים עובר התקציב שמקוצץ מתקציב הרשות לפיתוח מגזר המיעוטים?
<מעין נשר: הוא לא מקוצץ.
<מעין נשר: הוא עובר לוואדי יתיר.
<מעין נשר: הפרויקט הזה מאגם תקציבים של מספר משרדים – חקלאות, רשות פיתוח מגזרי המיעוטים ונגב והגליל – ומשרד החקלאות מרכז אותו ומתקשר עם העמותה כדי לבצע את הפרויקט.
סתיו שפיר: מה התשובה לשאלה שאני שואלת כל הזמן?
<מעין נשר: מה השאלה?
סתיו שפיר: ידענו על התכניות ואת ציינת בעצמך שאנחנו מעבירים את הכספים האלה כל שנה ואם כך, מדוע הם לא נכנסים לבסיס התקציב?
<מעין נשר: גם למו"פים וגם לחווה זה מועבר כל שנה אבל יש תקציבים שמחליטים עליהם בהחלטות ממשלה.
<מעין נשר: את הדברים האלה שיודעים שזה איגום תקציבים של מספר משרדים לא נהוג להכניס בבסיס התקציב.
סתיו שפיר: האם את מסכימה, את לא חושבת שיהיה יותר נוח, חסכוני ויעיל לכולנו?
ניסן סלומינסקי: כשהיא תהיה שר האוצר.
<מעין נשר: לשאלתך, יש כאן ועדה ציבורית של הכנסת ואת יכולה לראות בדיוק מאיפה הכסף עובר ולאן הוא עובר.
<מעין נשר: זה אפילו יותר שקוף מאשר שכל התקציב עובר.
סתיו שפיר: האם לכם לא יהיה יותר נוח?
<מעין נשר: את לא נותנת לי לסיים את התשובה.
סתיו שפיר: אני רק מבהירה את השאלה.
<מעין נשר: אני אומרת שזה אפילו יותר שקוף מאשר ספר התקציב שבא אליך בתחילת שנה כחבילה ואז את צריכה לראות סעיף סעיף מה קורה.
ניסן סלומינסקי: מעין, תודה.
סתיו שפיר: היית רוצה לדעת בתחילת השנה מה התקציב שלך ולא להצטרך להגיע לכאן ולהתחנן.
ניסן סלומינסקי: מי בעד האישור?
ניסן סלומינסקי: בעד – הרוב פניות מספר 160 עד 162 אושרו
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 160 עד 162, אושרו.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 167 ו-168.
<מעין נשר: יש קודם את 163 ו-164.
<טמיר כהן: אנחנו עובדים לפי סדר משלוח החומר.
<טמיר כהן: הפניות האלה הגיעו רק אתמול.
<שלמה פשקוס: זאת פנייה שבעיקרה היא פנייה שנועדה לבצע שינויים פנימיים בסעיף 38, סעיף תמיכות בענפי המשק של משרד הכלכלה, ולהוסיף לסעיף 4.2 מיליון שקלים לטובת תכנית לפיתוח טכנולוגיית מים לפי החלטת ממשלה שהוחלטה בשנת 2012.
<שלמה פשקוס: לשאלתך, הסיבה שזה לא תוקצב בבסיס, זה בגלל שהחלטת הממשלה לא נקבה את הסכומים אלא הטילה על המשרדים להגיע להסכמה איך יחולקו הסכומים שיבוצעו לטובת התכנית.
<שלמה פשקוס: ההסכמה הזאת בוצעה לפני כחודש ולכן הכסף עובר עכשיו.
<שלמה פשקוס: מדובר ב-4.2 מיליון שקלים שעוברים למשרד והמשרד מקצה מתקציבו כעשרה מיליון שקלים לטובת הנושא.
<שלמה פשקוס: חוץ מזה, מדובר בשינויים פנימיים מתכניות למימון מו"פ בינלאומי, איזה שהם עודפי מזומן שתוקצבו לפי הערכה של שער החליפין ולפי הערכה של התשלום של ישראל שמבוסס תמ"ג ושער חליפין, ולכן אנחנו עכשיו משלמים טיפה פחות בגלל הירידה בשער החליפין.
<שלמה פשקוס: לכן יש מעט עודפי כסף שעוברים לשימושים אחרים של המשרד.
<שלמה פשקוס: העברת הרשאה להתחייב בתכניות שונות של המשרד לטובת פעילות המדען הראשי.
ניסן סלומינסקי: בעד – הרוב פניות מספר 167 ו-168 אושרו
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 167 ו-168, אושרו.
סתיו שפיר: אני נדהמת מחילוקי הדעות בתוך הוועדה.
אורית סטרוק: אלה לא חילוקי דעות.
ניסן סלומינסקי: על כל הרביזיות נדון ביום שני בבוקר.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 171 ו-172.
<יוסי עדס: מדובר בהשלמת תקציב מענק האיזון בהתאם לסיכום עם משרד הפנים ועם השלטון המקומי.
<יוסי עדס: תקציב מענק האיזון יעמוד בסך הכול לשנת 2013 על 2.8 מיליארד שקלים.
<יוסי עדס: בפנייה הזאת מדובר בהשלמת התקציב ל-2.8.
<יוסי עדס: מדובר בשני מיליון שקלים במזומן ועוד שני מיליון שקלים בהרשאה להתחייב ומאתיים מיליון שקלים למימון הרשאה להתחייב של שנה שעברה.
סתיו שפיר: לאיזה רשויות אנחנו נותנים מענקים?
<יוסי עדס: מתוך 255 רשויות שיש בהן תושבים – יש עוד רשויות תעשייתיות – מתוכן 204 רשויות מקבלות מענק איזון בשנת 2013.
<יוסי עדס: הרשימה המלאה מופיעה במפורט – כולל סכום הקצאה לכל רשות – באתר משרד הפנים.
ניסן סלומינסקי: תוכל להעביר לנו את הרשימה כדי שנוכל להפיץ?
<יוסי עדס: יש לי כאן עותק.
סתיו שפיר: איך מתבצע התעדוף של הרשויות?
<יוסי עדס: יש נוסחה שנקבעה בהחלטת ממשלה.
<יוסי עדס: הנוסחה הזאת היא נוסחה מורכבת שבעצם בסופו של דבר מחשבת הכנסה פוטנציאלית נורמטיבית לרשות לעומת הוצאה נורמטיבית לרשות והפער הזה הוא מודל נוסחת האיזון.
<יוסי עדס: ה-2.8 מתחלקים באופן יחסי בהתאם לנוסחה למענק מודל שכל רשות מקבלת.
סתיו שפיר: אנחנו יכולים להבטיח שאין רשות חלשה שלא מקבלת אתה מענק.
<יוסי עדס: כמו שאמרתי, מתוך 255 רשויות עם תושבים, 204 רשויות מקבלות מענק איזון.
<יוסי עדס: הרשויות שלא מקבלות מענק איזון הן רשויות שנחשבות רשויות חזקות.
ניסן סלומינסקי: בעד – הרוב פניות מספר 171 ו-172 אושרו
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 171 ו-172, אושרו.
ניסן סלומינסקי: סיימנו את ההעברות הכספיות.
ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים לנושא הבא: אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה (רשימה שימנה 1198-13) אני אקדים ואחר-כך אתן לנציגי האוצר לומר את הדברים.
ניסן סלומינסקי: ראשית, עדיין, בעדינות, אני מביע אי שביעות רצון בנושא של סעיף 46.
ניסן סלומינסקי: הבדיקה ארכה קצת זמן אבל הבעיה היא, שאחרי שהסתיימה הבדיקה – אין לנו טענות לבדיקה והבדיקה צריכה לעשות כדת וכדין.
ניסן סלומינסקי: אם יש גופים שלא פועלים על-פי הדרישות וההנחיות ואין להן את הדרישות האלמנטאריות הנדרשות, זה בסדר שיעכבו אותם או יורידו אותם.
ניסן סלומינסקי: לזה אין לי טענות.
ניסן סלומינסקי: התחושות הלא נעימות הן, שאחרי שכבר עברו את המסלול ואושרו על-ידי המפקח והכול בסדר, הם הגיעו והונחו על שולחן מסוים ושם הם שהו יותר מידי זמן.
ניסן סלומינסקי: דבר שני, בהקשר הזה שעדיין ישנם כאלה שעדיין יושבים על השולחן אחרי הרבה מאוד זמן שזה כבר עבר את המפקחים.
ניסן סלומינסקי: האישור היה צריך להיות אישור פורמאלי.
ניסן סלומינסקי: אני מביע אי נחת מזה.
ניסן סלומינסקי: אני יודע שהשר רוצה להקים ועדה ציבורית שתבחן שוב את הקריטריונים.
ניסן סלומינסקי: זכותו של השר לעשות את זה.
ניסן סלומינסקי: ביקשנו גם להיות מעורבים, כדי שבסוף שלא ימציאו לנו דברים.
ניסן סלומינסקי: ביקשנו להיות מעורבים בוועדה שתקום.
ניסן סלומינסקי: עד שהוועדה תקום ועד שהיא תדון, כל הבקשות חייבות לעבוד לפי מה שקיים היום ולא יכול להיות שתהיה קבוצה מאוד גדולה שנמצאת על השולחן.
ניסן סלומינסקי: אם היו בעיות בקבוצה הזאת היא לא היתה נמצאת שם.
ניסן סלומינסקי: נכון ששוחררו עכשיו כ-40 עמותות אבל עדיין נמצאות שם עמותות ואנחנו מקווים מאוד שבזמן הקרוב הן יגיעו אלינו שוב, ללא קשר לוועדה הציבורית שתקום.
ניסן סלומינסקי: מרגע שיהיו נהלים אחרים זה סיפור אחר.
ניסן סלומינסקי: כרגע אלה הנהלים אז צריך לעבוד על-פיהם.
ניסן סלומינסקי: הערה שנייה זה לציבור שלא מכיר את סעיף 46.
ניסן סלומינסקי: בפעם הראשונה שנתקלתי בסעיף 46 חשבתי שפה המדינה נותנת הטבות.
ניסן סלומינסקי: חשבתי אז לפי מה הם נותנים את הקריטריונים ולמה הם נותנים הטבות?
ניסן סלומינסקי: למדתי את הנושא והבנתי שהכיוון בסעיף 46 הוא בדיוק הפוך.
ניסן סלומינסקי: סעיף 46 – שמעון, אתה לא מכיר את הנושא.
שמעון סולומון: שאלתי את משה גפני.
משה גפני: הוא שאל אותי למה אין את הרשימה.
משה גפני: אמרתי לו שהעוזר לי הלך למזכירות הוועדה וקיבל את זה כבר בשבוע שעבר.
ניסן סלומינסקי: אחרי שבדקתי את זה, הבנתי שהכיוון הוא בדיוק הפוך.
ניסן סלומינסקי: אלה הרבה גופים שמבקשים מהמדינה לעזור בתמיכה.
ניסן סלומינסקי: המדינה נלחצת והרבה פעמים נותנת.
ניסן סלומינסקי: סעיף 46 בא ואומר את הפעולה ההפוכה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו המדינה אומרים לכם תודה.
ניסן סלומינסקי: שולחים אתכם לאסוף כספים מתורמים ומיזמים ולא שהנטל ייפול על המדינה.
ניסן סלומינסקי: כדי לעודד את התורמים אנחנו נותנים בסעיף 46 איזו הקלה לתורם, כפי שמקובל בעולם.
ניסן סלומינסקי: כתוצאה מזה המדינה משתחררת מאותם גופים שהיא לא צריכה לתמוך בהם.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שצריך להסתכל על סעיף 46 לא כמשהו שהמדינה נותנת אלא להיפך, משהו שהמדינה מרוויחה.
ניסן סלומינסקי: בזה שהיא נותנת את ההטבות היא משחררת את האחריות שלה ואז היא לא צריכה לעשות את זה.
שמעון סולומון: זה לא הטבות, הם פשוט לא לוקחים מס.
ניסן סלומינסקי: זאת הטבה לתורם.
קארין אלהרר: בעקיפין זאת גם הטבה לגופים.
ניסן סלומינסקי: זה נכון, האלטרנטיבה היתה שהמדינה היתה צריכה לתת את הכסף במקום התורם ופה משחררים.
זבולון כלפה: אז אפשר לדחות את זה ולבקש מהמדינה את הכסף?
ניסן סלומינסקי: הם לא יתנו לך.
ניסן סלומינסקי: חוץ מזה, זה חשוב מבחינה חברתית, שהציבור הכללי ובעיקר ציבור שיכול יהיה שותף בפעולה של עמותות ושהציבור יוכל להיות שותף ושהכתובת היחידה היא לא רק המדינה.
ניסן סלומינסקי: להערכתי כך צריך להסתכל על סעיף 46.
ניסן סלומינסקי: אנחנו היינו רגילים שיהודה מנהל את המחלקה.
ניסן סלומינסקי: לאחרונה שמענו שיהודה עובר לתפקיד אחר.
ניסן סלומינסקי: נמצא כאן מחליפו.
ניסן סלומינסקי: תציג את עצמך, בבקשה.
<ארז אורעד: בוקר טוב לכולם.
<ארז אורעד: שמי ארז אורעד ואני בשלבי כניסה לתפקיד הממונה מחלקת המלכ"רים ומוסדות ציבור ברשות המיסים.
<ארז אורעד: במאמר מוסגר אציין, שזה כן עולה למדינה כסף, כרבע מיליארד שקל אם לא יותר.
<ארז אורעד: התורם שמשלם את הכסף למטרה שבעיניו היא ראויה, למעשה כופה על המדינה להשתתף איתו ב-35% מסכום התרומה.
<ארז אורעד: זאת אומרת, אם אדם תורם 1,000 שקלים, 350 שקלים זה מהמדינה.
<ארז אורעד: יש לזה עלות תקציבית מסוימת.
ניסן סלומינסקי: השאלה האם אתה אופטימיסט או פסימיסט?
<ארז אורעד: אני תמיד אופטימיסט.
ניסן סלומינסקי: אם אתה אופטימיסט אתה צריך להסתכל על זה ששחררו את המדינה מ-65%.
ניסן סלומינסקי: אחרת יכול להיות שבחלק גדול מהמקרים המדינה היתה נותנת 100% ועכשיו היא נותנת רק 35%.
<ארז אורעד: אבל ידוע לי שהמדינה משתתפת בהעברות תקציביות בכמעט בעשרה מיליארד.
<ארז אורעד: זאת אופרה אחרת וזה לא קשור בכלל.
<ארז אורעד: פה זה מגזר שלישי.
יעקב ליצמן: הוא מדבר על הדברים הלא נכונים.
<ארז אורעד: הבאתי לפה את המטרות הציבוריות.
<ארז אורעד: יש כל מיני פסיקות וחוקים.
<ארז אורעד: אלה לא גחמות של מישהו.
<ארז אורעד: אני רוצה לציין שעובדים במחלקה לפי קריטריונים ובשקיפות מלאה.
<ארז אורעד: אני מתכבד להציג בפניכם את הרשימה.
<ארז אורעד: לידי יושבת ליליה שהיא עובדת מחלקת המלכ"רים.
ניסן סלומינסקי: מי שהוא עמותה עומד תחילה בקשר איתך, נכון?
<ליליה פרישר: אחרי בדיקה ראשונה של המפקח.
משה גפני: את לא חדשה.
<ליליה פרישר: לא.
משה גפני: מה אתה עשית קודם?