GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: אף פעם לא הייתה תנופת בנייה כזאת.
זהבה גלאון: שחרר אסירים ונבנה.
זהבה גלאון: אני מתנגדת לינקג'.
ניסן סלומינסקי: גם אנחנו מתנגדים.
זהבה גלאון: מרוב שאת מתנגדים, הצבעתם בעד.
ניסן סלומינסקי: בעד מה הצבענו?
ניסן סלומינסקי: שחרור אסירים?
זהבה גלאון: לא אתה.
זהבה גלאון: הנציג הבכיר שלך בממשלה.
זהבה גלאון: אורי אריאל לא תמך בשחרור אסירים ואחר כך הלך למחנה עופר והפגין נגד ההחלטה של הממשלה?
ניסן סלומינסקי: אורי אריאל הצביע בעד?
זבולון כלפה: הוא לא יכול היה לחזור הביתה אם היה מצביע בעד.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 142 ו-143.
<אריאל יוצר: בוקר טוב.
<אריאל יוצר: הפנייה הזו נועדה לתגבור המרכז למיפוי ישראל בסך של 800 אלף שקלים לצורך ביצוע פעולות מיפוי.
יעקב ליצמן: מה עושה המרכז למיפוי?
<אריאל יוצר: המרכז למיפוי ישראל מבצע פעולות של תיוב המידע במערכת מידע גיאוגרפי, מחלק את הקרקע לגושים וחלקות כדי שאפשר יהיה להסדיר את הרישום שלה ולמעשה 800 אלף השקלים נועדו למטרה הזאת.
<אריאל יוצר: עוד מיליון ו-600 אלף נועדו לשם שיפוץ המבנה בו יושב המרכז.
ניסן סלומינסקי: עוד בלינקולן 3?
<אריאל יוצר: נכון, בתל אביב.
<אריאל יוצר: עוד שני מיליון שקלים נועדו עבור הרשאה להתחייב.
יעקב ליצמן: האם מרכז המיפוי היה מיועד לסגירה או עדיין מיועד לסגירה?
<אריאל יוצר: ממש לא.
ראובן ריבלין: זה היה לפני חמש-שש שנים.
<אריאל יוצר: לא כרגע.
סתיו שפיר: האם המרכז הוקם אחרי הגשת התקציב?
<קריאה: מוסד ותיק ומכובד.
סתיו שפיר: מאחר והוא מוסד ותיק ומכובד, בהחלט מכובד, למה כל השינויים התקציביים האלה לא היו כלולים בתקציב המדינה?
<אריאל יוצר: חלק מהשינויים שמבוצעים כרגע לא היו ידועים באותו זמן.
סתיו שפיר: כרגע אנחנו שלושה חודשים אחרי העברת התקציב.
<אריאל יוצר: התקציב הוא כלי דינמי.
סתיו שפיר: זאת הגדרה הכי טובה לתקציב ששמעתי עד כה.
<אריאל יוצר: יכול להיות.
<אריאל יוצר: אין לי שום בעיה להגיע לכאן, אבל גם אני הייתי מעדיף לחסוך את הבירוקרטיה הזאת.
סתיו שפיר: התקציב הוא לא כלי דינמי.
סתיו שפיר: תקציב המדינה הוא הרבה מאוד דברים אבל הוא לא כלי דינמי.
סתיו שפיר: בו קובעים סדרי עדיפויות ומעבירים כספי ציבור למקומות אליהם המדינה מחליטה להעביר.
סתיו שפיר: למה לעזור לו?
סתיו שפיר: כרגע הוא מספר לי שהתקציב הוא דבר דינמי.
<אריאל יוצר: אני עומד מאחורי האמירה הזאת.
סתיו שפיר: לכן שלושה חודשים אחרי העברת התקציב, צריך עוד כסף.
ראובן ריבלין: צה"ל הולך להעביר את המחנה הצבאי מכאן לשם והנה מתקבלת החלטה שמעבירים את המחנה הצבאי מכאן לשם.
סתיו שפיר: לא על זה מדובר.
סתיו שפיר: לא סתם שאלתי אם המרכז הוקם עתה כי הוא עושה את הדברים האלה באופן שוטף והוא עושה אותם כל שנה.
ראובן ריבלין: הוא לא עושה את זה באופן שוטף.
ראובן ריבלין: העבודות שבאות אליו, הן עבודות שבאות בהתאם לצורך.
סתיו שפיר: והצורך נוצר היום ולא ידענו עליו לפני התקציב.
סתיו שפיר: לא ידענו עליו לפני ארבעה חודשים.
<אריאל יוצר: אף אחד לא היה יכול לדעת.
<אריאל יוצר: כמו שאני אומר, הגופים האלה הם גופים משתנים וגם הצרכים התקציביים שלהם.
זבולון כלפה: אחת הסוגיות הכאובות בנושא הזה של מיפוי ישראל זאת ההתייחסות למגזר החקלאי.
זבולון כלפה: העסק הזה מתמשך שם כמעט משנות יסוד המדינה.
זבולון כלפה: האם במסגרת של התקציב כאן או בכלל יש איזושהי תכנית להקל קצת ולקצר?
זבולון כלפה: אני מדבר לגבי רישום המשבצות החקלאיות.
<אריאל יוצר: בוא ניקח את המקום של מרכז המיפוי בצורה נכונה בכל שרשרת התהליך הזה.
<אריאל יוצר: מרכז המיפוי, ככל שיוסדר התהליך, ברגע שהוא יוסדר, הוא מגיע למרכז המיפוי ומרכז המיפוי רושם את זה.
<אריאל יוצר: הוא לא זה שמסדיר ולא זה שמעורב בתהליך אלא הוא מיישם אותו ומטמיע אותו ברמת הרישום והמיפוי.
<אריאל יוצר: ברגע שמגיעה הבקשה לאחר שההליך כולו הוסדר, מגיע למרכז המיפוי, הוא מבצע אותו.
<אריאל יוצר: זאת המטרה לשמה ניתנים שני מיליון השקלים.
<אריאל יוצר: הוא למעשה גוף שמיישם את ההסדרה החקלאית מבחינת מיפוי.
זבולון כלפה: עדיין לא קיבלתי תשובה לגבי הקצב ביחס למגזר החקלאי.
זבולון כלפה: בעשרות השנים שאני לפחות חי במגזר הזה אני רואה שהעניינים שם יגעים.
זבולון כלפה: הרישום שם מאוד מאוד איטי וכתוצאה מכך בעצם אין תב"עות בישובים כי אי אפשר לקדם ברגע שאין הסדרה של הגושים והחלקות.
זבולון כלפה: אי אפשר להתקדם בשום דבר ועניין.
זבולון כלפה: השאלה אם אפשר לצורך העניין לבנות איזושהי תכנית קצובה בזמן הגיוני וסביר ולסיים את הסאגה הזאת אחת ולתמיד.
ניסן סלומינסקי: אריאל, אני מציע שתעביר את זה לשר.
<מעין נשר: מעין נשר, רפרנטית חקלאות, אגף התקציבים.
<מעין נשר: יש תכנית של משרד החקלאות למיפוי כל החלקות.
<מעין נשר: קודם כל, לפני שאני אמשיך - אתה צודק.
<מעין נשר: באמת יש חסר גדול במידע לגבי הרישום של חלקות חקלאיות ומשרד החקלאות בשנים האחרונות עובד במרץ כדי לשנות את המצב וליצור מסד נתונים שהממשלה וגם החקלאים יוכלו להשתמש בו.
<מעין נשר: יש פרויקט ששותפות בו רשות מקרקעי ישראל, רשות המים, משרד החקלאות ואנחנו במימון כדי למפות את כל החלקות בארץ בשיטת GIS.
<מעין נשר: לאחרונה החל גם משרד החקלאות לעבוד בשיתוף עם מרכז המיפוי, כך שגם החקלאים בעצמם יוכלו להיכנס לאינטרנט, לאתר של מרכז המיפוי, לסמן את החלקות שלהם ואז יהיה פיקוח אחד של השני, כי אם סימנת חלקה והשכן שלך טוען שהיא בעצם שלו, זה מתברר באתר.
<מעין נשר: המשרד מוכן לטפל בדברים האלה ויש שיתוף פעולה עם מרכז המיפוי כאשר מועברים גם תקציבים לטובת הדבר הזה.
<מעין נשר: אני מניחה שזה ייקח שנה-שנתיים להשלמת הפרויקט, אבל אנחנו כבר כמעט שם.
זבולון כלפה: רשמנו.
ניסן סלומינסקי: בעד – הרוב פניות מספר 142 ו-143 אושרו
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 142 ו-143, אושרו.
זבולון כלפה: חברת הכנסת סטרוק מחליפה אותי כי אני הולך לישיבת ועדת הפנים.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 144 ו-145.
<יוסי עדס: הפנייה נועדה להעברת תקציב אשראי לרשויות המקומיות.
<יוסי עדס: יש רשויות שהן בתכנית הבראה או התייעלות.
<יוסי עדס: הן לא מצליחות לקבל אשראי במסגרת הבנקאית הרגילה ולכן המדינה מעמידה להן אשראי על מנת שיוכלו להתמודד עם הגירעונות שצברו.
יעקב ליצמן: הסעיף הזה היה קיים קודם?
<יוסי עדס: התקציב הזה היה קיים קודם.
<יוסי עדס: תקציב הבסיס הוא מאה מיליון שקלים.
<יוסי עדס: מדובר בהלוואות שהמדינה נותנת ובסוף הרשויות מחזירות את הכסף.
יעקב ליצמן: דרך איזה בנק?
<יוסי עדס: דרך בנק דקסיה שבו מתבצעות כל ההעברות.
סתיו שפיר: כמה רשויות?
<יוסי עדס: הרשימה לא סגורה.
<יוסי עדס: אנחנו קודם כל שולחים את הרשויות לחפש אשראי במערכת הבנקאית הרגילה.
<יוסי עדס: במידה והן לא מצליחות לקבל אשראי, אז אנחנו מעמידים להן אשראי בהיקף הנדרש.
יעקב ליצמן: בערבות המדינה.
<יוסי עדס: האשראי הוא של המדינה.
<יוסי עדס: המדינה מעמידה את הכסף ונותנת את הכסף כהלוואה.
יעקב ליצמן: אם המדינה נותנת, זאת ערבות שלה.
<יוסי עדס: זה כסף שלה.
<יוסי עדס: היא לא צריכה להעמיד ערבות.
ניסן סלומינסקי: היא נותנת את הכסף.
<יוסי עדס: היא מעבירה כסף לבנק.
יעקב ליצמן: למה דווקא הבנק ההוא?
<יוסי עדס: כי זה הבנק דרכו החשב הכללי מעביר.
ניסן סלומינסקי: בזמנו הוא זכה במכרז.
ניסן סלומינסקי: היה מכרז גדול.
יעקב ליצמן: היה בלגן עם זה.
ניסן סלומינסקי: היה בלגן אבל בסוף הוא נשאר.
<יוסי עדס: בסופו של דבר זה הבנק אתו המדינה מתקשרת בהעברות לרשויות המקומיות.
יעקב ליצמן: אפשר לדעת מה התנאים המועדפים שהבנק הזה נותן לעומת הבנקים הישראלים?
<יוסי עדס: התנאים הם לא תנאים מועדפים.
<יוסי עדס: הבנק הזה מבצע רק את הסליקה בשביל המדינה.
ניסן סלומינסקי: זה היה החשב הכללי.
ניסן סלומינסקי: זאת המציאות.
ניסן סלומינסקי: בסוף הוא נשאר וזה הבנק של השלטון המקומי.
<יוסי עדס: כחלק מהמכרז, הבנק עצמו התחייב להעמיד חלק ממסגרות האשראי שבנקים אחרים לא הסכימו.
<יוסי עדס: את היתרה שגם בנק דקסיה לא מסכים לתת לרשויות, המדינה מתקצבת.
סתיו שפיר: מאיפה בתקציב השיכון יורד הכסף הזה?
<יוסי עדס: מדובר בתקציב שתוקצב בשנים קודמות ולא בוצע.
<יוסי עדס: כרגע אין צפי שהכסף הזה יבוצע בשנים הקרובות ולכן מדובר בעודפים לא מחויבים של משרד השיכון.
<יוסי עדס: לכן זה מקור תקציבי שיכול לשמש למקורות נוספים.
<יוסי עדס: כיוון שמשרד השיכון לא צופה שהכסף הזה ישמש לביצוע הלוואות לצורכי שיכון.
יעקב ליצמן: כמה עוד כסף יש שם שאתם מתכננים להוריד?
<אריאל יוצר: אנחנו לא מתכננים להוריד שום דבר, בשלב זה לפחות.
יעקב ליצמן: אל תגרום לי להיראות תמים.
ניסן סלומינסקי: לפי מה שכתוב כאן, בתת סעיף זה יישארו עכשיו רק אלפיים שקלים.
סתיו שפיר: ליצמן שואל כמה כסף יש שם שהוא לא בשימוש מדי שנה.
ניסן סלומינסקי: שני מיליון בסעיף הזה.
<אריאל יוצר: בפניות הבאות בדיון הזה אנחנו מביאים לאישור הוועדה העברה של עודף משנה לשנה בסך של 850 מיליון שקלים לאשראי בתחום השיכון.
<אריאל יוצר: השימוש באשראי הוא תוצאתי.
<אריאל יוצר: ככל שיהיה ביקוש להשתמש בהלוואות שמקנה המדינה, אנחנו מתחייבים כאוצר וכמשרד השיכון לספק את הכסף הזה.
<אריאל יוצר: כרגע אין שום צפי לקחת משם שקל אחד נוסף, אבל אני לא יודע להתחייב על העתיד, לצערי.
<אריאל יוצר: לכן בשלב זה אין שום כוונה לקחת את הכסף.
סתיו שפיר: זאת לא השאלה.
סתיו שפיר: התקציב שלא ניתן לשימוש.
<אריאל יוצר: 850 מיליון שקלים יועברו.
ניסן סלומינסקי: לזה יש העברה נפרדת ואז תסביר.
ניסן סלומינסקי: כרגע בוא נדבר על המאתיים מיליון.
סתיו שפיר: אנחנו מדברים על כסף שלא נמצא בשימוש מדי שנה, כפי שאמרת.
<אריאל יוצר: זה לא נכון.
סתיו שפיר: אתה אומר שהוא טועה.
<אריאל יוצר: אני אומר שהוא לא מדייק.
סתיו שפיר: הטרמינולוגיה שלך היום היא ממש מחדשת.
סתיו שפיר: תסביר בבקשה.
<אריאל יוצר: הכסף, או שהוא בשימוש או שהוא לא בשימוש.
<אריאל יוצר: זה תלוי בתנאי השוק.
<אריאל יוצר: ברגע שהריבית באופן כללי נמוכה או שהביקוש לרכישת דירות לא גבוה, ביקוש לשימוש בכסף יורד.
סתיו שפיר: הביקוש לרכישת דירות לא גבוה?
<אריאל יוצר: או.
<אריאל יוצר: אני אומר או שהריבית נמוכה.
ניסן סלומינסקי: היום כדאי לקחת משכנתה בבנק ולא דרך הממשלה כי בבנקים היא יותר זולה.
<אריאל יוצר: אם מחר הריבית תעלה, הכסף הזה ייחטף.
סתיו שפיר: השאלה אם אין שימושים יותר טובים לעשות בכסף הזה.
חמד עמאר: כמה שנים לא משתמשים בכסף הזה?
יעקב ליצמן: אני אשאל אותך שאלה אפיקורסית.
יעקב ליצמן: בשביל מה צריך בכלל את משרד השיכון?
יעקב ליצמן: את המשכנתאות אתה מקבל בבנקים בריבית נמוכה.
ניסן סלומינסקי: כיום.
יעקב ליצמן: אני שואל את השאלה הזאת כבר מלפני עשר שנים ולא מהיום.
יעקב ליצמן: אתה תיכנס לבנק, לכל בנק שאתה רוצה, ואני מתחייב שאני מסדר לך הלוואה למשכנתה בתנאים יותר טובים מאשר נותן משרד השיכון.
חמד עמאר: כל שנה אני רואה שיש שם הרבה כסף שלא משתמשים בו.
יעקב ליצמן: כי לא צריך את הכסף הזה.
סתיו שפיר: יושב כסף שאין בו שום שימוש.
ניסן סלומינסקי: השאלה הזאת ששואל עכשיו ר' יעקב, אנחנו שאלנו את מנכ"ל המשרד בדיון שהיה באישור התקציב כי לא סביר שבשוק הריבית היא הרבה יותר נמוכה מאשר במשרד וממילא כולם הולכים לקחת את המשכנתאות בשוק הפרטי ולא במשרד.
ניסן סלומינסקי: אין לנו תשובה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו ביקשנו שיוריד.
יעקב ליצמן: משרד השיכון משלם על זה עמלה.
ניסן סלומינסקי: ביקשנו, אבל אני לא מצפה ממך לתשובה כי את זה הבאנו לפתחו של המנכ"ל והשר.
ניסן סלומינסקי: אני מצפה שאכן הם יתעשתו.
ניסן סלומינסקי: אולי הם חשבו שהריבית בשוק היא זמנית והיא תעלה אבל זה לא כך.
יעקב ליצמן: כל השנים זה אותו הדבר.
חמד עמאר: כל השנים זה אותו הדבר.
סתיו שפיר: שאלה נוספת לגבי הרשויות.
סתיו שפיר: אם אתם לא יודעים באיזה רשויות מדובר ובכמה רשויות, אים אתם מתקצבים את זה?
<אריאל יוצר: חלק מהרשויות, אנחנו יודעים שכיום הן צריכות, כמו שכתבתי דוגמאות של טבריה, שדרות, רמא, טייבה, בית שאן.
<אריאל יוצר: יש צפי לרשויות נוספות.
<אריאל יוצר: הרשימה היא לא סגורה היות ואנחנו עדיין חושבים שחלקן יכולות לקבל אשראי מהמערכת הבנקאית ולכן אין לנו רשימה סופית וסגורה.
<אריאל יוצר: כרגע יש לנו רשימה חלקית.
סתיו שפיר: כמה כוללת הרשימה?
<אריאל יוצר: הצרכים המידיים שאנחנו יודעים עליהם, הרשימה כוללת 15 רשויות בהיקף של כחמישים מיליון שקלים, שזה מעבר למה שיצא עד עכשיו.
<אריאל יוצר: יש צפי שכנראה יהיו עוד בקשות עד סוף השנה של רשויות שלא יצליחו למצוא.
ניסן סלומינסקי: לא בגלל שהריבית זולה יותר אלא פשוט הבנקים לא נותנים כי קשה לרשויות לתת ערבויות מתאימות.
ניסן סלומינסקי: כאן הן יכולות לקבל את זה יחסית, נקרא לזה, בזול מבחינת הערבויות.
ניסן סלומינסקי: לכן אחרי שחלק מהרשויות עשו סיבוב, אם יצליחו - ומי שמכיר, מי שהיה ראש רשות או גזבר יודע את היחסים המיוחדים שיש בין רשות לבנק אתו היא קשורה – ומקבלים, טוב, ואם לא, בסופו של דבר יעברו לקבל את זה מהתקציב הזה.
ניסן סלומינסקי: בעד – הרוב פניות מספר 144 ו-145 אושרו
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 144 ו-145, אושרו.
ניסן סלומינסקי: הבקשה אושרה ויש רביזיה.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 146 ו-147.
<קרן שפר: תקציבאית משרד התיירות.
<קרן שפר: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב משרד התיירות ב-59 מיליון שקלים.
<קרן שפר: החלק הארי של התקציב, שהוא כ-57 מיליון שקלים, נועד להשלים את מסגרת תקציב השיווק של משרד התיירות לשנת 2013.
<קרן שפר: התקציב הוא לא בבסיס.
<קרן שפר: בטח תשאלי למה התקציב לא בבסיס.
<קרן שפר: התקציב לשיווק הוא באמת משתנה כל שנה בהתאם לצרכים.
<קרן שפר: אם למשל יש מצב ביטחוני כמו בשנת 2000, אז הייתה האינתיפאדה השנייה, אז תקציב השיווק שלנו התרוקן כי לא היה טעם לשווק.
סתיו שפיר: כמה הוא היה בשנה שעברה?
<קרן שפר: הוא התחיל מ-265 מיליון שקלים אבל היו קיצוצים מאוד משמעותיים כך שהוא הסתיים ב-240 מיליון שקלים.
סתיו שפיר: כמה הוא היה בשנה לפני?
<קרן שפר: 265 מיליון שקלים.
סתיו שפיר: אנחנו בעצם נמצאים פחות או יותר על אותו תקציב.
סתיו שפיר: אפשר לומר מעל מאתיים מיליון שקלים.
<קרן שפר: השנה לצערי הרב הוא פחת משמעותית והוא עומד על 185 מיליון שקלים.
<קרן שפר: השנה הסדרנו בסיס אחרי שגם הבסיס לא היה קבוע.
<קרן שפר: השנה הסדרנו את בסיס תקציב השיווק על מאה מיליון ועל זה יש את התוספות.
חמד עמאר: בתקציב הזה יש תקציב לשיווק התיירות הדרוזית?
<קרן שפר: כן.
חמד עמאר: מה הסכום המיועד?
<קרן שפר: אני לא יודעת להגיד לך אבל אני יכולה לבדוק.
<קרן שפר: יש את הפרויקט הזה של כפר ביכרתי, אם אתה מכיר, שמשרד התיירות עושה.
חמד עמאר: מחזירים את זה?
חמד עמאר: זה הופסק.
<קרן שפר: אני אבדוק.
סתיו שפיר: האמת שמה שיותר מסקרן כאן זה סעיף 2, תקצוב של 2.3 מיליון עבור השלמת תקציב למימון הילולת הקבר.
<קרן שפר: זה לא הילולת הקבר אלא זאת הילולת הרשב"ג.
<קרן שפר: לא מהללים קברים.
<קרן שפר: כל שנה יש את ההילולה במירון, בר יוחאי בל"ג בעומר, אירוע אליו מגיעים 500 אלף אנשים.
<קרן שפר: מדובר בהוצאות סביב שבעה מיליון שקלים, תלוי בדרישות האבטחה.
<קרן שפר: גם כאן זה תקציב שהוא משתנה כי יש עכשיו החלטת ממשלה מספר 3886, כפי שמופיעה כאן, שהתחילה ב-2011.
<קרן שפר: איגום התקציב התחיל מ-2012.
<קרן שפר: זאת תכנית תלת שנתית עד 2014.
<קרן שפר: כל שנה אנחנו מאגמים תקציב מחמישה משרדי ממשלה.
<קרן שפר: 9.2 מיליון בכל שנה.
<קרן שפר: סך הכול 27.6 מיליון.
<קרן שפר: מה שקורה זה שכאשר התשתיות יוסדרו, הוצאות ההילולה אמורות לקטון עם השנים.
<קרן שפר: גם כאן משלימים.
<קרן שפר: הבסיס שלנו הוא בערך ארבעה מיליון והאוצר עכשיו משלים ל-6.8 מיליון.
חמד עמאר: אני יכול לקבל את פירוט השיווק של התיירות הדרוזית?
<קרן שפר: בוודאי.
יעקב ליצמן: איפה יש תיירות דרוזית?
חמד עמאר: התיירות הדרוזית מתפתחת בצורה בלתי רגילה בעזרת משרד התיירות.
חמד עמאר: באמת הוא משקיע כסף רב.
חמד עמאר: תיירות כפרית.
חמד עמאר: עושים עבודה מעולה.
קארין אלהרר: ההילולה נגישה?
קארין אלהרר: יש תקצוב לדבר הזה?
<קרן שפר: לא תקצוב נפרד.
<קרן שפר: אני באופן אישי הייתי שם ואין בעיה של הנגשה.
סתיו שפיר: מה עם השינויים הפנימיים בתקציב המשרד?
<קרן שפר: למשל חונכות עסקית וזה מתקשר לשאלה שנשאלה כאן.
<קרן שפר: אנחנו עושים ליווי ותמיכה ליזמים שרוצים לעשות עסקים תיירותיים בעיקר בפריפריה, דבר שמעודד תעסוקה.
סתיו שפיר: איזה יזמים?
<קרן שפר: זה יכול להיות מרכז מבקרים של יקבים, זאת יכולה להיות רכיבה על סוסים.
<קרן שפר: אלה באמת יזמים שרוצים להפוך את העסק שלהם לעסק תיירותי.
<קרן שפר: אנחנו נותנים שעות ייעוץ ובודקים את הייתכנות הכלכלית ועוזרים להם.
סתיו שפיר: באיזה אזורים בארץ?
<קרן שפר: בכל הארץ.
<קרן שפר: אנחנו עושים את זה עם משרד הנגב והגליל בצפון ובדרום ועם משרד החקלאות.
<קרן שפר: זה גם במרכז, גם בצפון וגם בדרום.
<קרן שפר: זה מעודד תעסוקה.
סתיו שפיר: מה הם תנאי הקבלה כדי להיכנס לתכנית הזאת?
<קרן שפר: יש חוזר.
<קרן שפר: אני לא בקיאה בפרטים אבל יש קול קורא ואנשים מגישים בקשות.
זהבה גלאון: קודם כל את צריכה להיות דרוזית.
<קרן שפר: לא.
<קרן שפר: זה לא רק לגבי הדרוזים.
חמד עמאר: לא מדובר בדרוזים.
חמד עמאר: סיימנו עם הדרוזים.
סתיו שפיר: לא אמרת לי איך אפשר להתקבל לדבר הזה?
סתיו שפיר: איזה יזמים מקבלים את המענק?
<קרן שפר: יש קול קורא שאנחנו מוציאים ופונים אליהם.
סתיו שפיר: מבוסס על איזה קריטריונים?
<קרן שפר: אני לא בקיאה בפרטים אבל אני יכולה להעביר לך את הקול קורא.
סתיו שפיר: אני אשמח לראות אותו.
ניסן סלומינסקי: מי נגד.
ניסן סלומינסקי: בעד – הרוב פניות מספר 146 ו-147 אושרו
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 146 ו-147, אושרו.
ניסן סלומינסקי: פניות מספר 151 עד 157.
<שלמה פשקוס: רפרנט מחקר ופיתוח באגף התקציבים.
<שלמה פשקוס: בוקר טוב.
<שלמה פשקוס: הפנייה נועדה להעביר מאה מיליון שקלים למשרד המדע במזומן ובהרשאה להתחייב.
<שלמה פשקוס: פירוט אותם מאה מיליון שקלים: כארבעים מיליון שקלים לטובת התגבור של התקציב של המשרד לשנת 2013, כארבעים מיליון שקלים לטובת איגום תקציב בין משרדי לטובת החברות של מדינת ישראל בארגון סרן, שזה ארגון למחקר גרעיני שיושב בשוויץ ומדינת ישראל חברה בו וזה התשלום של מדינת ישראל, 36 מיליון שקלים לטובת תכנית החלל האזרחית שיושבת במשרד המדע.
<שלמה פשקוס: זאת איזושהי תכנית אתה יצאנו לדרך לפני כשנה ומשהו.
<שלמה פשקוס: מיליון וחצי שקלים, חלקו של משרד המדע בתכנית הלאומית לפיתוח תחליפי נפט לתחבורה.
יעקב ליצמן: מי קיבל את הפרס האחרון שם?
זהבה גלאון: אתמול אישרנו במליאה את הצעת החוק בעניין של סרן.
יעקב ליצמן: אבל מי קיבל את פרס ראש הממשלה?
<שלמה פשקוס: אינני זוכר אבל אני יכול לבדוק.
<שלמה פשקוס: מתוכנן פרס ראש ממשלה בעוד חודש וחצי, אירוע של שנת 2013.
<שלמה פשקוס: לגבי שנת 2012, אני יכול לבדוק.
סתיו שפיר: למה זה לא כלול בבסיס התקציב?
<שלמה פשקוס: תכנית החלל היא תכנית תלת שנתית לשנים 2012, 2013 ו-2014.
<שלמה פשקוס: זאת תכנית חד פעמית לשלוש שנים וכאשר היא תסתיים, יעשו לה הערכה לגבי התועלות שהיא הביאה למשק ולפי זה יחליטו האם שווה להמשיך ולתת לה תקציבים בתחום.
<שלמה פשקוס: לכן היא לא נמצאת בבסיס התקציב, מאחר שהיא חד פעמית במהותה.
<שלמה פשקוס: סרן, מדובר באיגום משאבים.
סתיו שפיר: אני לא מבינה את החד פעמי הזה.
סתיו שפיר: חד פעמי, אפשר להגיד שתכנית היא חד פעמית לעשר שנים.
סתיו שפיר: למה שהיא לא תהיה בתוך התקציב?
סתיו שפיר: למה שלא יראו את התקציב שלה?
סתיו שפיר: למה זה צריך לעבור בהעברה אחר כך דרך ועדת הכספים ולא לשים את זה ישר ושקוף בתוך התקציב.
<שלמה פשקוס: מבנה תקציב המדינה הוא שיש בסיס תקציב לכל משרד והוא מתקדם בין השנים.
<שלמה פשקוס: כאשר אתה מכניס תקציב שבאופיו הוא חד פעמי, אתה מכניס אותו לבסיס התקציב, המשמעות היא שאתה בעצם מגדיל את תקציב המשרד לשימושים שהוא לא יצטרך אותם לטווח ארוך.
סתיו שפיר: אתה מגדיל את תקציב המשרד וכך הציבור יכול לדעת שהגדלת את תקציב המשרד.
סתיו שפיר: כך נבנה תקציב המדינה.
סתיו שפיר: למה לבנות אותו טלאי על טלאי או כמו שהגדיר את זה החבר שלך שכבר לא נמצא כאן, אריאל ממשרד השיכון, כתקציב גמיש.
<שלמה פשקוס: אם לדייק, הוא אמר תקציב דינמי.
סתיו שפיר: תקציב דינמי.
<שלמה פשקוס: אני שוב אומר.
<שלמה פשקוס: תכניות שהן במהותן סגורות ותחומות לטווח קצר של שנתיים-שלוש, אין הגיון לתקצב אותן בבסיס התקציב.
<שלמה פשקוס: בסיס התקציב של כל משרד, אנחנו לא יודעים לעקוב אחריו בפרוסות ואחרי כן לבוא ולומר אחרי שלוש שנים נגמרה התכנית, תחזירו את הכסף.
סתיו שפיר: הייתם יודעים לעקוב אחריו אם הכול היה מוגדר בצורה הפשוטה ביותר, בתוך התקציב.
סתיו שפיר: אתם לא יודעים לעקוב אחריו כי הכול נבנה טלאי על טלאי במקום לעשות את זה בצורה יעילה.
ניסן סלומינסקי: המדינה קבעה – ואנחנו תמיד נלחמים – שתקציבים שאנחנו רוצים ייכנסו לבסיס התקציב ואז אנחנו בטוחים שהם יהיו קבועים.
ניסן סלומינסקי: האוצר אומר שאם זה לא קבוע, הוא לא ישים את זה בבסיס.
סתיו שפיר: נראה לי שהאוצר היה מעדיף לשים את כל התקציב לא בבסיס.
ניסן סלומינסקי: יש עקרונות והם עובדים לפי העקרונות.
ניסן סלומינסקי: את יכולה לחלוק עליהם.
סתיו שפיר: אני מנסה להבין את היעילות.
ניסן סלומינסקי: תמיד בטבלאות אנחנו משווים תקציב משנה שעברה לשנה וכולי, ופתאום את יכולה לראות נפילה גדולה ומתחיל בלגן ואז צריך להתחיל לרענן את הזיכרון שלמעשה מה שראית בשנה שעברה, זה בכל היה חד פעמי לאותה שנה.
ניסן סלומינסקי: לך אין בעיה, אבל לאחרים כנראה יש בעיה.
ניסן סלומינסקי: חילוקי דעות הם לגיטימיים, אבל הם החליטו שזאת השיטה.
סתיו שפיר: חילוקי הדעות האלה הופכים את התקציב הנוסף שמבקש המשרד לתקציב לא שקוף.
ניסן סלומינסקי: עובדה שזה מגיע לכאן.
ניסן סלומינסקי: מה שמגיע לכאן הוא שקוף לחלוטין.
ניסן סלומינסקי: מה שמגיע לכאן, עליו מתקיים דיון.
ניסן סלומינסקי: מה שהיה במליאה, את לא דנת על אף סעיף.
ראובן ריבלין: כאן דנו על כל סעיף.
ניסן סלומינסקי: לכן אני אומר שהשקיפות הגדולה היא דווקא בסעיפים האלה ולא בסעיפים שמופיעים בספר התקציב שלא פתחנו אותו ולא ראינו אותו.
סתיו שפיר: יש לנו הגדרות שונות לשקיפות.
סתיו שפיר: כדי שהדבר הזה יהיה שקוף, אנחנו צריכים להיות מסוגלים גם להעמיד אותו מול העברות תקציביות שהיו בשנה שעברה ובשנים קודמות.
סתיו שפיר: בלי שאנחנו יכולים לעשות את ההשוואה הזאת, אין מקום לשקיפות.
ראובן ריבלין: אני אתן לך דוגמה שהיא מאות אלפי דוגמאות.
סתיו שפיר: אין כאן שקיפות.
ניסן סלומינסקי: את רואה מספרים.
ניסן סלומינסקי: מה את רוצה יותר?
ניסן סלומינסקי: הדיונים היחידים האלה הם הדיונים היחידים שמתקיימים.
ניסן סלומינסקי: את ספר התקציב את לא פותחת.
סתיו שפיר: הכספים החד פעמיים האלה הם כספי ציבור.
ניסן סלומינסקי: אם הנושא הזה היה בבסיס התקציב, לא היית דנה בו ואפילו לא היית יודעת שהוא קיים.
ניסן סלומינסקי: מבחינת השקיפות, זאת השקיפות היותר גדולה.
סתיו שפיר: אני מדברת על פצע שבא לענות על פצע יותר גדול שנקרא תקציב המדינה.
סתיו שפיר: אתה צודק, תקציב המדינה נעשה ומועבר בצורה לא שקופה.
סתיו שפיר: מה שהגיע אלינו כרגע, אלה הן העברות תקציביות ואנחנו מנסים שהן יהיו כמה שיותר שקופות וכדי שהן יהיו שקופות אני צריכה להיות מסוגלת להשוות אותן להעברות תקציביות שעשיתם בשנה שעברה, לעלות הכוללת של כל הפרויקט החד פעמי הזה.
סתיו שפיר: חד פעמי יכול הרי להתפרס גם על עשר שנים.
סתיו שפיר: מה זה חד פעמי?
<שלמה פשקוס: העלות הכוללת של הפרויקט הזה היא 180 מיליון שקלים בפריסה לשלוש שנים.
סתיו שפיר: רובי, כמו שהסבירו לך לפני שבועיים שבסל הבריאות יש חצי מיליארד שקלים שמועברים כל שנה, כבר תשע שנים.
ראובן ריבלין: קודם כל, ההיגיון שלך הוא טוב אבל לפעמים את נסחפת.
ראובן ריבלין: מרכז רבין הוא סעיף תקציבי כי אנחנו עשינו את חוק מרכז רבין.
ראובן ריבלין: לאחר מכן עשינו גם את חוק מרכז בגין.
ראובן ריבלין: למרכז בגין ולמרכז רבין יש בסיס תקציב של שמונה מיליון שקלים לשנה.
ראובן ריבלין: פתאום צריך להקים את אנדרטת הראל אחרי 65 שנים ובאים ומטילים עליהם איזשהו תפקיד שהממשלה מקבלת אותו והיא מעבירה אותו דרך מרכז רבין.
ראובן ריבלין: אחר כך התברר שזה לא נכון משום שיש שם בעיה כי מרכז רבין לא יכול להעביר כספים לאחרים אלא במכרזים וכל מיני דברים.
ראובן ריבלין: אבל באים ומטילים על מרכז רבין איזשהו תפקיד חד פעמי לבצע איזשהו פרויקט שכל הציבור רצה אותו.
ראובן ריבלין: אז הנה, יש לך הבדל בין תקציב הבסיס שנכנס לבסיס התקציב שהוא שמונה מיליון שקלים ופעמים יש לך מצב שבו יש לך פעולות נוספות.
סתיו שפיר: אין שום בעיה, אבל לכן תקציב המדינה צריך להיקבע פעם בשנה עם כל השינויים הידועים.
ראובן ריבלין: לא יודעים עליהם.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה להסביר לך עוד נקודה ואני אנסה.
ניסן סלומינסקי: בכל תקציב, לפעמים חודש או חודשיים אחרי כן, עושים לדוגמה פלט על הכול.
ניסן סלומינסקי: אם זה חד פעמי, זה לא רלוונטי ל-פלט או לא.
ניסן סלומינסקי: יש המון דברים שיש הבדל בין הבסיס לבין אירוע חד פעמי.
ניסן סלומינסקי: המדינה, כדי להבחין, עושה ולטובתנו עושים את זה כך שאנחנו יכולים להשקיף על זה ולבדוק את זה יותר.
סתיו שפיר: מה שהפרקטיקה הזאת מאפשרת, ולכן אנחנו כולנו כל כך מודאגים לגבי העברות תקציביות, היא מאפשרת גם כל מיני העברות חד פעמיות של מיליארדי שקלים לכל מיני מקומות שהציבור לא היה רוצה לראות את הכספים האלה עוברים לשם.
ניסן סלומינסקי: מי זה הציבור?
ניסן סלומינסקי: אנחנו הציבור, לא? לא אנחנו הציבור?
סתיו שפיר: אנחנו נציגי ציבור.
ניסן סלומינסקי: הכנסת נציגת ציבור.
ניסן סלומינסקי: אם זה היה מופיע בתקציב, את לא היית יודעת על זה והיית מצביעה נגד או בעד.
סתיו שפיר: רק לפני שלושה שבועות הכספים האלה לא היו מועלים בשום מקום והציבור לא יכול היה לראות אותם.
ניסן סלומינסקי: רק כך הוא יכול לראות.
ניסן סלומינסקי: אם זה היה בתקציב, בחיים הוא לא היה יודע אם זה בפנים.
ניסן סלומינסקי: את יכולה להגיד לי כל סעיף וסעיף בספר התקציב?
סתיו שפיר: לא היו עוברות כאן העברות כמו מאות מיליוני השקלים שהולכים להתנחלויות היום וכמו רבע מיליארד השקלים שהלכו אתמול לביטחון.
ניסן סלומינסקי: אני מציע שלא כל יום נעשה את הדיון הזה.
סתיו שפיר: אנחנו נעשה את הדיון עד שהמצב הזה ישתנה.
ניסן סלומינסקי: בסדר, אבל כל יום את רוצה להעלות את זה?
ניסן סלומינסקי: כל יום את מתכוונת להעלות את זה?
סתיו שפיר: בטח שאני כל פעם אעלה את זה.
ניסן סלומינסקי: העלית את זה פעם.
סתיו שפיר: אני אעלה את זה שוב ושוב ושוב.
סתיו שפיר: שלחתי לך מכתב ובו דרישה להקפאה של העברות תקציביות שהיו ידועות לפני מועד הגשת התקציב ועדיין לא קיבלתי עליו מענה.
סתיו שפיר: עד אני אקבל מענה, אני אמשיך להעלות את הנושא שוב ושוב.
זהבה גלאון: אדוני, אני רוצה להעיר הערה עקרונית שלא מתייחסת רק לסעיף הזה.
זהבה גלאון: חוסר הנחת שגם מביעה חברת הכנסת סתיו שפיר וחברי כנסת אחרים, אנחנו מביעים את זה כאן באופן קבוע.
זהבה גלאון: לצערי זה מתחלק אופוזיציה-קואליציה ואני ממש מצטערת.
זהבה גלאון: יום אחד אתה באופוזיציה, חבר הכנסת ריבלין, אז אתה תמחה נגד זה.
ראובן ריבלין: מה שנכון, את תמיד נמצאת באופוזיציה.
ניסן סלומינסקי: היה פעם שר.
ניסן סלומינסקי: ג'ומס היה שר.
חמד עמאר: יוסי שריד היה שר החינוך.
זהבה גלאון: אדוני, יש לנו תכניות להיות בקדנציה הבאה בקואליציה, קואליציה של המחנה שלנו, אבל לא ניכנס לזה כרגע.
ראובן ריבלין: היום מי שמקבל 21 מנדטים הוא ראש ממשלה.
ראובן ריבלין: היא לא רחוקה.
ניסן סלומינסקי: אין לכם 21 מלאים.
זהבה גלאון: שמעתי שב-24 לחודש ליברמן מכנס את סיעת הליכוד ביתנו כדי להכריז על פיצול הסיעות.
רוברט אילטוב: בואי אני אתקן אותך.
רוברט אילטוב: סיעת ישראל ביתנו ולא הליכוד ביתנו.
זהבה גלאון: אדוני, הרציונל לאפשר גמישות תקציבית של משרדים, הרציונל הזה הפך להפקרות בוטה.
זהבה גלאון: נשאלו כאן שאלות חשובות על ידי חברי הוועדה, ואני מזדהה עם כל שאלה.
זהבה גלאון: זה כבר נעשה מסחרה.
זהבה גלאון: אני רוצה להגיד משהו שאולי צריך לחייב אותו כחברי ועדה.
זהבה גלאון: נניח שנקבע סכום איקס בתקציב ואישרנו אותו במליאת הכנסת ועכשיו מתחילות להגיע לוועדה העברות שהן מעבר לחמישים אחוזים ממה שנקבע בתקציב המקורי.
זהבה גלאון: אני לוקחת רף של חמישים אחוזים.
זהבה גלאון: זה לא יכול להיות שאנחנו ככה נרים ים, אופוזיציה-קואליציה.
ראובן ריבלין: אלא אם כן יש גדר ביטחון.
זהבה גלאון: אני לא מדברת על מקרה חירום.
זהבה גלאון: אני מדברת על שוטף.
זהבה גלאון: השאלות שנשאלו כאן בצדק הן על שוטף.
זהבה גלאון: זה לא יכול להיות בבסיס התקציב?