GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרה קנדלר: גם כאן התקבלה הערת האיגוד ובתוך התקנות עצמן, בכל מקום יש התייחסות או לאתר האינטרנט או למערכת המסחר, תלוי בהקשר הרלוונטי.
<שרה קנדלר: הגדרה שלישית.
<שרה קנדלר: הגדרת בטוחה.
<שרה קנדלר: אני אקרא את הנוסח החדש:
<שרה קנדלר: ההפרש שבין סכום הכספים האמורים מפרטים 1 ו-2 לבין הפסדים לא ממומשים ובלבד שהחברה רשאית להשתמש בסך ההפרש האמור לכיסוי התחייבויות של הלקוח כלפי החברה, על פי תנאי הסכם המסגרת עמו: רווחים לא ממומשים.
<שרה קנדלר: כספי הלקוח.
<שרה קנדלר: לעניין זה, כספי לקוח, לרבות כספים שהעביר הלקוח לחברה באמצעות כרטיס אשראי, העברה בנקאית, המחאה או אמצעי תשלום אחר וטרם נסלקו.
<שרה קנדלר: ההגדרה הזאת רלוונטית לפרק המינוף, לעניין הבטוחה הנדרשת.
<שרה קנדלר: לא קיבלנו את ההערה המהותית של האיגוד אבל פישטנו את ההגדרה כך שעכשיו היא אמורה להיות יותר ברורה, שיש כאן שני תנאים חשובים כאשר האחד הוא החישוב הכספי של הרכיבים הכספיים של הבטוחה, והשני, תנאי משפטי שמחייב שתוצאת החישוב תשמש כבטוחה על פי המערכת ההסכמית עם הלקוח.
<שרה קנדלר: בנוסף, בפסקה השנייה הוספנו הבהרה לכספי הלקוח וגם זה בעקבות הערת האיגוד, האם זה כולל את הכספים שהועברו בכל אמצעי התשלום – כרטיס אשראי, העברה בנקאית, המחאה וכולי – וכאן שימו לב שבמהלך התקנות, גם בפרק שלפניכם וגם בפרקים שטרם הגענו אליהם – בכל מקום התייחסנו האם זה כולל את כל אמצעי התשלום או לא, לפי מהות הסעיף.
<שרה קנדלר: בהגדרת בטוחה נדרשת לא עשינו שינוי.
<שרה קנדלר: שינוי שאין לכם כאן
<שרה קנדלר: אבל שמנו לב תוך כדי שההגדרה הוראת שמירת מסמכים הפכה להיות מיותרת לאור תיקונים שעשינו בהמשך.
<שרה קנדלר: אפשר למחוק את הגדרת הוראת שמירת מסמכים.
<שרה קנדלר: הגדרת הסכם המסגרת, ההגדרה החדשה אומרת: הסכם בין החברה לבין הלקוח לפי תקנה 49.
<שרה קנדלר: זה תיקון ניסוחי.
<שרה קנדלר: פשוט הפנינו לתקנה מהותית שהיא תקנה 49 שמדברת על כל מה שצריך להיות בהסכם.
<שרה קנדלר: בכל מקרה, אני רוצה להבהיר כבר עכשיו שברור שאפשר להוסיף התניות נוספות.
<שרה קנדלר: זה יובהר במסגרת תקנה 49.
<שרה קנדלר: מה שיש בתוספת, זאת לא רשימה סגורה.
<שרה קנדלר: את הגדרת התחשבנות הכנסנו לתוך הגדרת כספי לקוח כי היא רלוונטית רק להגדרה הזאת.
<שרה קנדלר: הוספנו הגדרה חדשה של הפסדים לא ממומשים שהייתה רלוונטית גם להגדרת בטוחה וגם בהמשך לתקנה 50 שמתייחסת לדיווחים ללקוח.
<שרה קנדלר: ההגדרה אומרת: הפסדים לא ממומשים – כספים שהחברה זכאית לקבל מן הלקוח בשל פעילות השקעה שטרם הסתיימה.
<שרה קנדלר: זירה, חברה, חברה מדרגת, חברה מדרגת ישראלית – לא עשינו שינויים.
<שרה קנדלר: חברה מוגבלת.
<שרה קנדלר: ההגדרה החדשה אומרת: חברה מנהלת זירת סוחר כהגדרתה בפסקה (2) להגדרה זירת סוחר, בסעיף 44יב לחוק ובלבד שאינה צד נגדי (COUNTER PARTYׂ) (להלן – צד נגדי) להתחייבויות הגלומות במכשירים הפיננסיים שהיא מציעה למסחר.
<שרה קנדלר: שוב, עשינו שינוי נוסח אבל לא קיבלנו את ההערה המהותית של האיגוד.
<שרה קנדלר: עדיין אנחנו חושבים שבמהות ההון העצמי הנמוך צריך להיות רק על חברה שהיא לא צד נגדי לעסקה.
<שרה קנדלר: צד נגדי, גם אם היא מתכסה, בעינינו לא נכנסת להגדרה הזאת.
<שרה קנדלר: בעינינו יותר נכון לדון בהגדרה מהותית שלכם כשנדון בפרק ההון העצמי לגופו של עניין.
בועז טופורובסקי: אני משאיר את זה צד נגדי.
בועז טופורובסקי: לא מהותי.
<טל אבן-זהב: בהגדרה עצמה יש משהו לא ברור.
<טל אבן-זהב: אם מסתכלים מול החוק, יש שני סוגים של זירות סוחר שהן בעצם מוגדרות כבר בחוק.
<טל אבן-זהב: כאן יש הגדרה נוספת.
<טל אבן-זהב: יש כאן איזושהי אי בהירות.
<שרה קנדלר: זה מתייחס לפסקה (2) של זירת סוחר.
<שרה קנדלר: מערכת ממוחשבת המעמידה ללקוח אפשרות לסחור באמצעות מערכת כאמור בפסקה (1).
<שרה קנדלר: זה מתייחס לפסקה (2).
<טל זהר: אם תוכלו להסביר.
<טל זהר: אם הזירה לוקחת את כספי הלקוחות ונגיד שהיא עובדת במודל עליו דיברנו, ETP, זאת אומרת שהיא מקבלת את העסקה לפני שהיא נותנת אותה ללקוח, האם היא זירה מוגבלת או לא?
<טל זהר: אנחנו באמת לא מצליחים להבין.
<טל זהר: האם היא לוקחת כספי לקוחות או לא לוקחת כספי לקוחות?
<גיא דביר: זירה מוגבלת היא זירה שהיא לא צד נגדי לעסקאות.
<גיא דביר: הזירות שאתם מפעילים, לצורך ההגדרה הן אינן זירות מוגבלות.
<גיא דביר: זירה מוגבלת מתייחסת לזירה שהצד הנגדי לעסקאות שלה - היא מוציאה למעשה חוזים – זאת לא הזירה עצמה אלא זירה אחרת.
<גיא דביר: אם היא תיקח כספי לקוחות או לא תיקח כספי לקוחות, זה תלוי בפעילות של הזירה.
<טל אבן-זהב: לפי ההגדרה יש לנו קצת בעיה.
<טל אבן-זהב: אנחנו לא מבינים איזה סוג זירה, האם זה סוג שלישי או סוג בתוך השני.
<טל אבן-זהב: אם אתה מסתכל על ההגדרה בחוק, מדובר שם על זירה שמאפשרת לסחור דרכה.
<טל אבן-זהב: זאת אומרת, לסחור בה.
<טל אבן-זהב: כלומר, יש איזשהו מסחר בזירה עצמה.
<טל אבן-זהב: היא חייבת לעשות איזושהי העברה של כספים או איזושהי פעילות מסחר כי אחרת היא לא זירה.
<טל זהר: אם זה גוף שלוקח כסף אבל לא מאפשר מסחר בין הלקוחות, הוא לא זירה.
<גיא דביר: הגדרה של זירת מסחר בסעיף 42 היא הגדרה רחבה.
<גיא דביר: היא מדברת בפסקה (1) על מערכת ממוחשבת שסופרת לחשבון עצמה מכשירים פיננסיים ובפסקה השנייה מדברת על מערכת ממוחשבת שמאפשרת מסחר במערכת מהסוג הראשון.
<גיא דביר: לצורך העניין הכוונה הייתה כאן לגישה מרחיבה.
<גיא דביר: כל אחת משתי הקטגוריות האלה צריכה רישיון.
<גיא דביר: כשאנחנו מדברים על חברה מוגבלת, שוב, ההגדרה היא רלוונטית לפרק ההון העצמי רק לשאלה איזה כרית מינימלית תחול על אותה חברה.
<גיא דביר: הדרישה המהותית שלנו מתייחסת להיותה של החברה צעד נגדי לעסקה.
<גיא דביר: בהחלט יכולות להיות חברות שהן לא צד נגדי לעסקה והן מהוות זירות מסחר.
<גיא דביר: מכשיר פיננסי מוגדר לא רק כחוזה או הסכם שנעשה מתוקף נכסים אחרים, ושנית, זירות שמציעות מסחר שלא הן הצד הנגדי לעסקה, שהן לא אלה שחייבות או לא חייבות על פי החוזה שנעשה עם הלקוח אלא צד אחד.
בועז טופורובסקי: לי זה ברור וזה מספיק לי.
בועז טופורובסקי: תמשיכי.
<שרה קנדלר: הגדרת חוזה לקוח.
<שרה קנדלר: כאן לא קיבלנו את הערת האיגוד כי אנחנו לא חושבים שנכון להגדיר את זה כעושה שוק אלא צד נגדי.
<שרה קנדלר: לעושה שוק יש משמעויות שונות ולדעתנו זה לא מתאים כאן
<שרה קנדלר: בהגדרה חשיפה לסיכון אשראי הוספנו גם מקור סיכון אשראי כהגדרתם בתקנה 118.
<שרה קנדלר: תיקון ניסוחי.
<שרה קנדלר: פשוט העברנו את ההגדרה של מקור סיכון אשראי להמשך ההגדרות.
<שרה קנדלר: יום עסקים.
<שרה קנדלר: הגדרה חדשה שהייתה בתוך התקנות עצמן אבל אחרי שראינו שהיא חוזרת על עצמה כמה פעמים - העברנו אותה לסעיף ההגדרות.
<שרה קנדלר: יום עסקים, יום שבו רוב התאגידים הבנקאיים בישראל פתוחים לביצוע עסקאות עם הציבור.
<טל אבן-זהב: אנחנו מבקשים שיוסף כאן "מלבד יום ראשון".
<טל אבן-זהב: יש לנו בעיה אם מסתכלים אחר כך היכן משתמשים במונח יום עסקים ויש חובות על הזירה לקיים תוך יום עסקים אחד מפעילות לקוח.
<טל אבן-זהב: לגבי הוראות שמתקבלות ביום שישי בזירה, יש בעיה לקיים אותן ביום ראשון.
<טל זהר: אנחנו לא יודעים מה שווי הנכסים.
<שרה קנדלר: אני חושבת שנצטרך לבדוק את ההערה הזאת כי ההגדרה יום עסקים מופיעה הרבה פעמים.
בועז טופורובסקי: תבדקו את זה.
<שרה קנדלר: ניקח את זה בחשבון בהמשך, כל פעם שניתקל בזה.
בועז טופורובסקי: יש הגיון במה שהם אומרים.
<שרה קנדלר: כללי חשבונאות מקובלים.
<שרה קנדלר: לא היה תיקון.
<שרה קנדלר: כספי לקוח.
<שרה קנדלר: ההגדרה הזאת רלוונטית לפרק כספי הלקוח והרציונל של הפרדה בין כספי החברה לכספי הלקוח ולכן גם כאן הכנסנו התייחסות לאור הערתכם על אמצעי התשלום.
<שרה קנדלר: אני אקרא את ההגדרה כמו שהיא מנוסחת עכשיו: כספי לקוח.
<שרה קנדלר: כל אחד מאלה: כספים אשר הפקיד הלקוח לרשות החברה בניכוי התחייבויות שנוצרו ללקוח כלפי החברה בשל פעילות השקעה שהסתיימה לפי תנאי המסגרת עמו ולמעט כספים שהעביר הלקוח לחברה באמצעות כרטיס אשראי, העברה בנקאית, המחאה או אמצעי תשלום אחר וטרם נסלקו.
<שרה קנדלר: כספים שלהם זכאי יהיה הלקוח בשל פעילות השקעה שהסתיימה.
<שרה קנדלר: כספים שלהם זכאי לקוח לפי תנאי מכשיר פיננסי.
<שרה קנדלר: כספים להם זכאי לקוח לפי הסכם המסגרת כהגדרתו בתקנה 49(ג).
<שרה קנדלר: ביצעה החברה התחשבנות יומית לפי ערך שוק נוכחי, MARK TO MARKET, אל מול לקוח על פי תנאי הסכם המסגרת עמו - יראו את פעילויות ההשקעה לגביהן בוצעה ההתחשבנות כפעילויות השקעה שהסתיימו בהון התחשבנות.
<שרה קנדלר: לעניין זה, התחשבנות – חישוב הזכויות בשל שינויים בשווי החוזה או עסקה שאירעו אחרי מועד החישוב האחרון.
<טל אבן-זהב: לא ראינו את תקנה 49 כי היא בהמשך, אבל כרגע בתקנה 49ג אין הגדרה של הסכם לקוח.
<שרה קנדלר: נגיע לשם.
<שרה קנדלר: גם שם נעשה תיקון.
<טל זהר: לגבי ההתחשבנות, אנחנו לא מצליחים להבין.
<טל זהר: אין לנו בעיה עם החלק הזה בסעיף, עד המילה התחשבנות.
<שרה קנדלר: ההגדרה הייתה קודם ופשוט הכנסנו אותה לתוך הגדרת כספי לקוח.
<שרה קנדלר: היא הייתה אחרי הסכם המסגרת.
<שרה קנדלר: הסעיף אומר ביצעה החברה התחשבנות ואז אנחנו מבהירים מה זאת התחשבנות.
<שרה קנדלר: הגדרה מוסד כספי מחוץ לישראל.
<שרה קנדלר: כאן עשינו תיקון נוסח.
<שרה קנדלר: ההגדרה אומרת: תאגיד שהתאגד מחוץ לישראל, העוסק בקבלת פיקדונות ושנתון לפיקוח של מישהו נוסף לעניין זה באותה מדינה.
<שרה קנדלר: מחיר ה-CDS, לבקשת האיגוד, הוספנו בסיפא של ההגדרה דוגמאות למערכות המוכרות היום, כך שההגדרה היום אומרת:
<שרה קנדלר: מחיר ה-CDS – מחירי חוזי CREDIT DEFAULT SWAP לשנה ולחמש שנים כפי שמצוטטים במערכות מידע בינלאומיות לרבות BLOOMBERG ו-REUTERS.
<שרה קנדלר: מקור סיכון אשראי, מחקנו את האגרה כי כפי שאמרתי, הכנסנו אותה קודם.
<שרה קנדלר: הגדרת משמורן נמחקה.
<שרה קנדלר: את זה עוד לא ראיתם אבל בעצם מחקנו את הסימן שעוסק בפרק כספי ונכסי לקוחות, כל הנושא של המשמורן ולכן ההגדרה הפכה להיות מיותרת.
<שרה קנדלר: ההגדרה נכס בסיס, גם בה יש שינוי נוסח.
<שרה קנדלר: סחורות, שערי ריבית, מטבעות, שערי חליפין, מדדים או מכשיר פיננסי אחר אשר ערכו של מכשיר פיננסי שהוא הסכם או הסדר נגזר מהם.
<שרה קנדלר: הגדרת נכס לקוח, הגדרה חדשה, אומרת: מכשיר פיננסי שבו סוחר לקוח שהחברה אינה צד נגדי להתחייבויות הגלויות בו.
<שרה קנדלר: כאן פישטנו הגדרה אבל לא קיבלנו את ההערה הניסוחית שלכם כי לא חשבנו שהיא נכונה.
<שרה קנדלר: הוספנו כאן שתי הגדרות.
<שרה קנדלר: האחת, ספק נזילות והשנייה, ספק ציטוטים.
<שרה קנדלר: ראינו שהן רלוונטיות להמשך והן מופיעות מספר פעמים.
<שרה קנדלר: ספק נזילות – גוף פיננסי המציע באופן שוטף פנייה או מכירה של מכשירים פיננסיים ובלבד שמטרת ההתקשרות עמו היא הקטנת חשיפה לסיכון שוק כהגדרתה בתקנה 118 שבה נתונה החברה.
<שרה קנדלר: ספק ציטוטים – מערכת מידע המספקת באופן אלקטרוני ושוטף אחרי קנייה ומכירה של מכשירים פיננסיים לרבות BLOOMBERG ו-REUTERS.
<שרה קנדלר: בהגדרת עמלה קיבלנו חלקית את ההערה שלכם ומחקנו את המלים "עמלה שאינה גלויה".
<שרה קנדלר: לכן ההגדרה אומרת: לרבות עמלת גלגול חוזה מרווחי ריבית ומרווחי ציטוט.
<שרה קנדלר: הגדרה עסקה כפויה.
<שרה קנדלר: קיבלנו את ההערה לגבי הקונוטציה השלילית ובאמת שינינו את ההגדרה מעסקה כפויה לעסקה שאינה ביוזמת הלקוח, שזו עסקה המבוצעת לחשבונו של לקוח שלא ביוזמתו.
<שרה קנדלר: לא קיבלנו את ההגדרה שביקשה לכתוב כאן מארג'ין כי חשבנו שזה לא נכון אלא באמת עסקה שאינה ביוזמת לקוח.
<שרה קנדלר: ההגדרה הבאה היא משהו חדש שנוסף אחרי שקראנו שוב את התקנות.
<שרה קנדלר: הגדרת ערוצי דיווח היא הגדרה מיותרת ולכן אפשר למחוק אותה.
<שרה קנדלר: לא השתמשנו בה.
<שרה קנדלר: מחקנו את סעיף הגילוי הרלוונטי.
<שרה קנדלר: אחרי הגדרת קבוצה הוספנו הגדרות של קבוצות סיכון.
<שרה קנדלר: קבוצת סיכון ראשונה, קבוצת סיכון שיורית, שגם נידרש להן בפרק ההון העצמי והיה נראה שחסרה הגדרה.
<שרה קנדלר: קבוצות סיכון – קבוצת הסיכון הראשונה, קבוצת הסיכון השנייה, קבוצת הסיכון השלישית, קבוצת הסיכון השיורית.
<שרה קנדלר: קבוצת הסיכון הראשונה, קבוצת הסיכון השנייה וקבוצת הסיכון השלישית - כמשמעותן בתוספת השלישית.
<שרה קנדלר: קבוצת הסיכון השיורית, רכיבי סיכון אשראי שסעיף 121א(4) חל עליהם.
<שרה קנדלר: בהגדרת רואה חשבון מבקר, תיקון ניסוחי – כמשמעותו בפרק החמישי לחלק הרביעי לחוק החברות.
<שרה קנדלר: הגדרה נוספת שהוספנו היא הגדרה של רווחים לא ממומשים.
<שרה קנדלר: כספים שלקוח זכאי לקבל מן החברה בשל פעילות השקעה שטרם נסתיימה.
<שרה קנדלר: התיקון הבא הוא בהגדרה של תחום פעילות וגם כאן יש תיקון ניסוחי.
<שרה קנדלר: כהגדרתו בסעיף 3 לתוספת הראשונה לתקנות פרטי תשקיף.
בועז טופורובסקי: פרק א' מאושר.
בועז טופורובסקי: בואי נתחיל עם פרק ב', אבל הפעם צריך לקרוא את הכול.
בועז טופורובסקי: תקריאי ותוך כדי ההקראה תסבירי.
<טל זהר: יש לנו נקודה אחת בנוגע לפרק א', לגבי חברה מוגבלת.
<טל זהר: אני מבין שזה נושא שאנחנו רואים אותו בצורה שונה אבל אני מחר בבוקר לא יודע מה לעשות עם הדבר הזה כי אני לא מכיר חברה מוגבלת.
<טל זהר: אני פשוט לא מכיר את ההגדרה הזאת.
בועז טופורובסקי: אחר כך תדבר עם הרשות והם יסבירו לך.
בועז טופורובסקי: פרק ב' בבקשה.
<שרה קנדלר: פרק ב' עוסק באופן הגשת הבקשה לקבלת רישיון.
<שרה קנדלר: הוא מדבר על המצגים, על הדוחות, על המידעים שצריך להגיש לרשות כדי שהיא תוכל לקבל החלטה האם החברה זכאית לקבל רישיון.
<שרה קנדלר: היא גם חשובה כדי לקבל אחר כך לצורכי פיקוח על החברה.
<שרה קנדלר: היא בנויה בעצם מדוחות, מכמה דוחות, שאנחנו קוראים להם דוחות כי אחר כך בפרק הדוחות בעצם נדבר על אותם מושגים כדי לתאר את הדוחות שצריך להגיש לרשות כמו דוחות יומיים, רבעוניים, תקופתיים וכולי.
<שרה קנדלר: באופן גס זה מחולק לשלושה חלקים.
<שרה קנדלר: יש את דוח פרטים נוספים שהוא הדוח המרכזי שמדבר על כל הפרטים של בעלי שליטה, הדירקטורים, על איך החברה בנויה ואיך היא נותנת שירות, תקנות וכולי וכולי.
<שרה קנדלר: זה בעצם נועד לתת לרשות את הראייה האם היא עומדת בתנאי הרישיון שנקבעו בחוק עצמו.
<שרה קנדלר: החלק השני הוא דוח במתכונת של דוח שנתי של חברה ציבורית ודוח חישוב הקצאות בגין סיכונים וכרית ההון העצמי שמדבר על כל הנתונים של הדוח הכספי, דוח הדירקטוריון, דוח האפקטיביות על הבקרה וכל מה שקשור להון העצמי כדי שאפשר יהיה לראות את העמידה של החברה בהון העצמי.
<שרה קנדלר: החלק השלישי הוא הדוחות הייעודיים שהם בעצם דוחות כמותיים על הפעילות הקודמת, על הפעילות בתוך הזירה, ולכן היא רלוונטית להגשת רישיון רק של חברות קיימות.
<שרה קנדלר: אלה נתונים בנוגע לפעילות החברה, סיכוני אשראי, סיכוני שוק, לקוחות וכולי.
<שרה קנדלר: פרק ב': בקשה לרישיון.
<שרה קנדלר: 2.
<שרה קנדלר: פרטי הבקשה לרישיון.
<שרה קנדלר: חברה המבקשת לקבל רישיון לניהול זירה (בפרק זה – המבקשת), תגיש לרשות בקשה בכתב בצירוף הפרטים, הדוחות והאישורים המפורטים להלן: דוח לפי תקנה 111(א) עד (ה), ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מ-14 חודשים (להלן – יום הדוח התקופתי).
<שרה קנדלר: קדם יום הדוח התקופתי ליום הגשת הבקשה ביותר מחמישה חודשים, יצורף הדוח הרבעוני האחרון כהגדרתו בתקנה לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, לפי תקנה 110, ובלבד ש- יחולו הוראות תקנות 60 ו-62 לתקנות פרטי תשקיף בשינויים המחויבים.
<שרה קנדלר: לעניין תקנה 9(א) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים יראו כאילו בכל מקום במקום "תאריך אישור הדוחות הכספיים" נאמר "יום הגשת הבקשה" ושינויי הצורה הדקדוקיים המחויבים ייעשו לפי זה.
<שרה קנדלר: לעניין תקנה 38(ב) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים יראו כאילו בכל מקום במקום תאריך אישור הדוחות הכספיים ביניים נאמר "יום הגשת הבקשה" ושינויי הצורה הדקדוקיים המחויביים ייעשו לפי זה.
בועז טופורובסקי: מאחר וזאת הקראה פעם ראשונה, אם יש לכם הערות תוך כדי, ברגע שיסיימו את ההקראה, אין בעיה שתעירו ותשאלו.
בועז טופורובסקי: עכשיו היא סיימה לקרוא את סעיף 1 ואתם יכולים להעיר עליו.
בועז טופורובסקי: תראו כמה שינויים נעשו כאן.
בועז טופורובסקי: נעשתה כאן עבודה מאוד מאוד גדולה.
<טל אבן-זהב: לא הייתה לנו הזדמנות לומר קודם.
<טל אבן-זהב: באמת אולי הייתי צריכה להתחיל בזה לפני המצגת.
<טל אבן-זהב: אנחנו רוצים לומר שאנחנו מאוד מעריכים את העבודה שנעשתה.
<טל אבן-זהב: לא רק שהיא יסודית ומקיפה אלא הייתה מאוד עניינית.
בועז טופורובסקי: הייתי לוקח את הקרדיט, אבל זה לא אני.
<טל אבן-זהב: אנחנו מעריכים אותה ולכן אנחנו מבחינתנו – ואני מקווה שזה נראה – השתדלנו להצטמצם לשאלות שהן מאוד מאוד קריטיות כאשר בעיקרן אלה שאלות הבהרה שלנו.
בועז טופורובסקי: אפשר להמשיך להקריא.
<שרה קנדלר: דוח הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי, כאמור בתקנה 111(ו) ובלבד שיצורף דוח רבעוני בהתאם להוראות פסקה (1), יוגש דוח הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי כאמור בתקנה 110(ד) בלבד.
<שרה קנדלר: דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים לפי תקנה 112(1) ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש.
<טל זהר: כאן יש לנו הערה.
<טל אבן-זהב: אנחנו מבקשים לעניין דוח לקוחות מפסידים ומרוויחים.
<טל אבן-זהב: יש את ההערה הכללית שלנו שביקשנו להימנע ממנו אבל אנחנו מבקשים שבבקשה לפחות יימנעו מההצגה שלו.
<טל אבן-זהב: אנחנו חושבים שלרשות בשלב הזה של הגשת הבקשה, הוא לא רלוונטי.
<שרה קנדלר: הוא מעיד על הפעילות של החברה.
<טל אבן-זהב: ממש לא.
<טל אבן-זהב: הפעילות של החברה לפני הרגולציה ואחרי הרגולציה היא שונה לחלוטין.
<טל אבן-זהב: לנו ברור לחלוטין שהפעילות תהיה שונה.
<שרה קנדלר: אבל היות וזה דוח שהוא לא פומבי, הוא דוח שמגיע רק לרשות לצורכי בחינה של הבקשה.
<טל אבן-זהב: זה בדיוק העניין.
<טל אבן-זהב: הוא לא מלמד דבר.
<שרה קנדלר: הפעילות שהייתה עד היום.
<גיא דביר: זה מלמד משהו על הפעילות.
<גיא דביר: הרי בכל זאת המבקשת היא חברה שיש לה היסטוריה והיא מגיעה ומבקשת רישיון.
<גיא דביר: זה בהחלט מעניין לראות איך החברות הללו פעלו עד היום.
<טל אבן-זהב: יש לה היסטוריה.
<טל אבן-זהב: דווקא הדוח הזה, בניגוד לדוחות אחרים שהם דוחות של רווח והפסד, הוא רלוונטי והוא מתאר בדיוק את הפעילות תחת רגולציה מסוימת.
<שרה קנדלר: אז הוא רלוונטי רק לנקודת הזמן הזאת אבל הוא רלוונטי לרשות.
<אמיר וסרמן: לכאורה היה אפשר לטעון את זה לגבי כל המצגים ומועד הבקשה.
<אמיר וסרמן: לגבי כולם אפשר לומר שביום שאחרי קבלת הרישיון, הפעילות תהיה שונה ולכן את המצגים צריך לקחת בערבון מוגבל.
<אמיר וסרמן: אני מציע שתתנו לנו להביא בחשבון את הנקודה הזאת, אבל את הדוח עצמו אנחנו רוצים לראות.
<טל זהר: אבל כל המצגים הם לגבי העתיד ולא לגבי העבר.
<שרה קנדלר: כל הנתונים של הדוחות האלה הם לגבי העבר.
<טל אבן-זהב: זאת טענה אחת שלנו, שזה באמת לא משקף את הפעילות שתהיה אחרי הרגולציה.
בועז טופורובסקי: יש לי שאלה.
בועז טופורובסקי: זה לא מפורסם בשום שלב?
בועז טופורובסקי: גם אחרי שבקשת הרישיון מאושרת?
<שרה קנדלר: כל הנושא של פרסום הבקשה לרישיון מוסדר כבר בחוק עצמו.
<שרה קנדלר: החוק אומר שהבקשה מגיעה לרשות, סעיף 44יג(ב)(6) אומר שהבקשה תגיע לרשות והבקשה תפורסם עם מתן הרישיון באופן שתורה הרשות.
<שרה קנדלר: הכוונה שלנו היא באמת לפרסם את הדברים שגם בדיווחים אחר כך יפורסמו.
<שרה קנדלר: לא לסטות ממה שנאמר בתקנה 78.
בועז טופורובסקי: מה הבעיה שהפרסום יהיה מרגע מתן הרישיון והלאה?
<שרה קנדלר: כך כתוב בחוק.
<שרה קנדלר: זה מוסדר בחוק.
<גיא דביר: השאלה מה לא מפורסם.
בועז טופורובסקי: דוחות של עבר לפני קבלת הרישיון, שלא יפורסמו לציבור.
<שרה קנדלר: זה נקרא דוחות אבל זה חלק מהבקשה לרישיון.
<שרה קנדלר: זה המצג על פיו ניתן הרישיון.
בועז טופורובסקי: אתם מקבלים בבקשה לרישיון את כל הדוחות של החברה.
בועז טופורובסקי: מהרגע שמפורסם הרישיון, אני לא בטוח שכל הציבור צריך לדעת דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים לפני קבלת הרישיון.
<טל אבן-זהב: הוא לא רלוונטי.
בועז טופורובסקי: אני לא בטוח שהוא לא רלוונטי.
בועז טופורובסקי: אני לא בטוח שכל הציבור צריך לדעת את זה.
<אמיר וסרמן: זאת הערה שחזרה בטענות של הזירות לגבי נושא הפרסום.
<אמיר וסרמן: אני חושב שכאשר אנחנו מטפלים בפרק של הרישיון אנחנו צריכים לרגע לשכוח את נושא הפרסום ולהגיד שכאשר נגיע לפרסום, נטפל בנושאים האלו ואז באמת נדון במה נדרש פרסום ובמה לא.
<אמיר וסרמן: כלומר, עכשיו נדון מה הרשות צריכה לראות לעצמה.
<אמיר וסרמן: יכול להיות שאחר כך חלק מהפריטים יהיו טעונים גילוי וחלק אחר לא.
<אמיר וסרמן: בכל זאת אני אנסה לרגע לענות לגופו של עניין.
<אמיר וסרמן: כיוון שהזירה מתחילה מיד את הפעילות שלה, ברגע שהיא מקבלת רישיון, יכול לחלוף זמן עד שיהיה דוח ראשון כך שיכול להיות שזה רלוונטי כבר ללקוחות שייכנסו באותה תקופה.
<אמיר וסרמן: יכול להיות שהלקוחות רוצים לדעת - ועל זה אנחנו נדבר בהמשך בהיבט הגילוי - גם את ההיסטוריה של החברה בהיבטים מסוימים.
<אמיר וסרמן: שוב, אנחנו מקדימים כאן את הדיון בנושא הפרסום.
<אמיר וסרמן: אנחנו דנים כרגע בדברים שהרשות רוצה לדעת לצורך בחינת הבקשה.
<טל אבן-זהב: הבעיה היא שבפרק הזה כבר יש התייחסות לעניין הפרסום ולכן ההערה שלנו.
<שרה קנדלר: אין התייחסות לפרסום.
<טל אבן-זהב: בסדר.
<טל אבן-זהב: את זה לא הבנו.
<שרה קנדלר: אין בכלל התייחסות לנושא הפרסום של הבקשה.
<טל אבן-זהב: כולל פרטים מתוך הבקשה וכולי.
<שרה קנדלר: נשתדל להביא בהקדם את כל הפרטים.
בועז טופורובסקי: המהות היא שדוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים, אתם תקבלו את זה אבל זה לא יפורסם לציבור ברגע קבלת הרישיון.
בועז טופורובסקי: אם אני השקעתי בזירת מסחר לפני שהיא קיבלה רישיון, יכול להיות שאני לא רוצה שיפרסמו את זה לציבור בלי שאני ידעתי את זה לפני כן.
בועז טופורובסקי: אני בעד שאתם תקבלו את זה.
<שרה קנדלר: הנושא הזה מוסדר בחוק ולא מוסדר בתקנות.
בועז טופורובסקי: בחוק אומרים בכלליות מה יפורסם ומה לא.
<שרה קנדלר: כתוב בסעיף 44יג(ב)(6).
<טל זהר: לא כתוב מה יפורסם.
בועז טופורובסקי: הרשות יכולה להורות שזה לא יפורסם.
<טל אבן-זהב: גם לא כתוב מה תכלול הבקשה.
<שרה קנדלר: אני אומרת שזה לא בא לידי ביטוי בתקנות.
בועז טופורובסקי: נתקדם.
בועז טופורובסקי: זה מה שאני רוצה.
בועז טופורובסקי: שלומית תבדוק את זה.
<טל אבן-זהב: אנחנו עדיין מבקשים – אני מבינה שכרגע לא דנים בזה – ומבינים שנשקלה בקשת האיגוד לגבי דוח מרוויחים ומפסידים בכלל.
<טל אבן-זהב: אנחנו הערנו הערות לנושא הזה.
<טל אבן-זהב: הרי יש רגולציות ענפות ומרשימות.
בועז טופורובסקי: נגיע לזה.
<טל אבן-זהב: יש רגולציות בהן לא נדרש הדבר הזה ואנחנו ביקשנו שלא יידרש.
בועז טופורובסקי: גם ביקשתם דברים על המינוף וגם לזה נגיע.
בועז טופורובסקי: ביקשתם גם לגבי הון עצמי וגם לזה נגיע.
<טל זהר: בניגוד לפרק המינוף שאנחנו עדיין לא מדברים עליו, כאן יש נושא שאנחנו באופן עקרוני חושבים שהוא לא נכון כי לא מבקשים מאף מתחרה שלנו – לא בארץ ויש לנו כמה סוגים של מתחרים ולא בעולם הקרוב לנו, לא באיחוד האירופי ולא בבריטניה – לפרסם דוחו מרוויחים ומפסידים.
<טל זהר: זאת לא דרישה שקיימת במקום אחר.
בועז טופורובסקי: אנחנו מגיעים לזה, אבל שים לב שדיברנו.
<טל אבן-זהב: זה מוזכר כאן מפורשות.
<טל זהר: אם נגיע למסקנה שלא צריך דוח מפסידים ומרוויחים, נוריד אותו?
בועז טופורובסקי: לא אמרתי.
בועז טופורובסקי: קודם כל, כן.
<טל אבן-זהב: תיאורטית.
<טל אבן-זהב: אם נגיע מסקנה, זה יתוקן.
בועז טופורובסקי: לדעתי לרשות צריך להיות כל מה שהיא רוצה.
בועז טופורובסקי: השאלה מה יתפרסם לציבור ומה לא יתפרסם לציבור.
בועז טופורובסקי: אם הרשות רוצה לקבל משהו, אין סיבה שלא תקבל בהנחה וזה לא מתפרסם לציבור.
בועז טופורובסקי: קשה מאוד להסביר למה לא לתת לרשות ולמה צריך להסתיר מהרשות.
<טל זהר: אין לנו שום בעיה לתת לרשות כל מה שהיא רוצה.
בועז טופורובסקי: אלא אם כן זה גורם לכם עבודה והוצאה בלתי סבירה, אבל זה כבר סיפור אחר.
<שרה קנדלר: דוח על הפעילות לפי תקנה 112(2) ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש.
<שרה קנדלר: דוח סיכוני אשראי לפי תקנה 112(3) ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש.
<שרה קנדלר: דוח מדיניות ניהול סיכוני אשראי לפי תקנה 112(4) ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש.
<שרה קנדלר: דוח סיכוני שוק לפי תקנה 108 ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש.
<שרה קנדלר: דוח ערוך ליום הגשת הבקשה הכולל את הפרטים הנוספים הבאים (להלן – דוח פרטים נוספים): שם המבקשת ומספר הזיהוי שלה.
<שרה קנדלר: שם מסחרי שתחתיו תספק המבקשת את שירותיה אם הוא שונה מן השם האמור בפסקת משנה (א).
<שרה קנדלר: במבקשת שהתאגדה מחוץ לישראל, מקום התאגדות המבקשת ומספרה המזהה במקום ההתאגדות.
<שרה קנדלר: כתובת משרדה הרשום של המבקשת, מספרי טלפון, פקסימיליה וכתובת דואר אלקטרוני של המבקשת שמקום ההתאגדות שלה או שמקום ניהול עסקיה מחוץ לישראל.
<שרה קנדלר: להלן, בפרק זה, מבקשת זרה.
<שרה קנדלר: גם השם והמען של אדם היושב בישראל המורשה לקבל עבור המבקשת כתבי בית דין והודעות שיש להמציא למבקשת.
<שרה קנדלר: אם המקום שבו תפעל המבקשת שונה מכתובת משרדה הרשום, יראו פרטי כתובת ניהול עסקיה, הטלפון והפקסימיליה בה.
<שרה קנדלר: אם למבקשת עורכי דין המייצגים אותה בקשר לבקשת הרישיון, יצוינו פרטיהם ויצורף ייפוי כוח המסמיך אותם לייצג את המבקשת כלפי הרשות.
<שרה קנדלר: פרטי רואה החשבון המבקר של המבקשת.
<שרה קנדלר: פירוט תאריך ההתאגדות.
<שרה קנדלר: יצורפו העתקים מאושרים בידי עורך הדין של מסמכי התאגדות המבקשת.
<שרה קנדלר: פרטים בדבר מקומות פעילות קיימים ומתוכננים מחוץ לישראל של המבקשת ותיאור הפעילות.
<שרה קנדלר: לגבי כל אחד מן הדירקטורים והדירקטורים החליפים של המבקשת ובו הפרטים המנויים בתקנה 26 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים ובסעיף 44(כח)(4) לחוק.
<שרה קנדלר: לגבי המבקשת יובאו הפרטים המנויים בסעיף 44(כח)(4) לחוק.
<שרה קנדלר: חדל אדם לכהן כדירקטור או כדירקטור חליף במהלך 12 החודשים שקדמו להגשת הבקשה, יצוינו לגביו הפרטים כאמור וכן כל אלה: מועד הפסקת הכהונה.
<שרה קנדלר: האם למיטב ידיעת המבקשת הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות.
<שרה קנדלר: אם כן, יפורטו נסיבות אלה.
<שרה קנדלר: לגבי הפריט הזה והפריט הבא, יש לנו עניין לא סגור לגבי התקופה של 12 החודשים.
בועז טופורובסקי: מה אתם מציעים?
בועז טופורובסקי: אין לכם הערות.
<טל זהר: אי ההסכמה הייתה בין הוועדה לבין הרשות.
<טל זהר: אנחנו לא היינו בדיון.
בועז טופורובסקי: הדיון הוא עד כמה להקל.
<שרה קנדלר: לגבי נושא משרה בכירה במבקשת שפרטים לגביו לא הובאו בהתאם לפסקת משנה (יא), יפורטו בנוסף הפרטים המנויים בתקנה 26(א) לתקנות דוחות פרטים ומיידים, כמפורט בסעיף 44(כח)(4).
<שרה קנדלר: חדל אדם מלקיים כנושא משרה בכירה במהלך 12 החודשים שקדמו להגשת הבקשה, יצוינו לגביו פרטים כאמור וכן כל אלה: מועד הפסקת הכהונה.
<שרה קנדלר: האם, למיטב ידיעת המבקשת, הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות.
<שרה קנדלר: לגבי כל בעל עניין במבקשת יצוינו הפרטים האמורים בתקנה 33(ג) לתקנות דוחות פרטים ומידיים, למיטב ידיעת המבקשת.
<שרה קנדלר: יובאו הפרטים הבאים בדבר בעלי השליטה במבקשת.
<שרה קנדלר: זהות בעלי השליטה או פירוט מבנה השליטה במבקשת בצירוף תרשים המתאר את מבנה השליטה במבקשת, מדינת האזרחות או ההתאגדות של בעלי השליטה וכל מי מהם נתון להסדרה.
<שרה קנדלר: יצוין שם הגוף האחראי על ההסדרה ופרטים בנוגע לרישיון.
<שרה קנדלר: מילא בעל השליטה תפקיד במבקשת, יפורט תפקידו במבקשת.
<שרה קנדלר: בנוסף יפורטו לגבי בעלי השליטה ונושאי המשרה הבכירה בהם אירועים כמפורט בסעיף 44(כח)(4) לחוק.
<שרה קנדלר: יתוארו עסקיהם של בעלי השליטה בעשר השנים האחרונות בישראל או מחוץ לישראל.
<שרה קנדלר: בנוסף יצוינו שמות תאגידים אחרים בהם היו בעלי שליטה או ששימשו בהם נושאי משרה בכירה בעשר השנים האחרונות.
<שרה קנדלר: גם כאן יש הערת הוועדה.
<טל זהר: יש גם הערה של האיגוד.
בועז טופורובסקי: מפריע לכם לתאר את כל העסקים שלכם.
<טל זהר: יש לנו שתי הערות על הנושא הזה.
<טל זהר: האחת, לגבי יתוארו כל עסקיהם של בעלי השליטה ולא רק העסקים הרלוונטיים.
<טל זהר: העסקים הרלוונטיים, אנחנו מבינים את הצורך אבל לא כל עסקיהם.
<טל זהר: ההערה השנייה היא לגבי משך הזמן, בעשר השנים האחרונות.
בועז טופורובסקי: גם בנושא של רלוונטי וגם עשר השנים.
בועז טופורובסקי: אנחנו משאירים את זה בצד.
<שרה קנדלר: את הסעיף הבא מחקנו בעקבות הערות האיגוד.