GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עדנה הראל: במקומות בהם יש תאגידים, יכול להיות שהתמונה מורכבת.
ניסן סלומינסקי: הכוונה שהתאגיד עצמו רוצה לצאת למכרז?
<עדנה הראל: התאגיד עצמו מקנה זכויות כאלה ורוצה להיכנס לעוד איזשהו תחום או שהמדינה רוצה להקצות את זה בתחום הזה.
<עדנה הראל: תאגיד מים 6.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון עיסוק בפעילות חיונית לגבי מי ביוב
<עדנה הראל: תאגיד מים 6.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון עיסוק בפעילות חיונית לגבי מי ביוב לחוק תאגידי מים וביוב, הביוב המטופלים על ידי תאגידי מים התשס"א-2001.
<עדנה הראל: וביוב.
<עדנה הראל: תאגידי מים וביוב, נכון להיום, הם בבעלות הרשויות המקומיות, אבל יש אפשרות לפי חוק תאגידי מים וביוב – שהיא באישור ממשלה ובהליך שהזכרנו קודם באחד הסעיפים העיקריים – לאשר הפרטה של תאגידי מים וביוב.
<עדנה הראל: במקרה כזה, אנחנו צופים שאם יהיה מקרה כזה, כדאי שגופים גדולים בתחום תאגידי המים והביוב ייראו כגופים ריכוזיים בגלל התשתית החיונית.
<עדנה הראל: איך נגדיר גוף גדול?
<עדנה הראל: אם סך הפעילות שלו מסך הפעילות בתחום הזה לפי כמויות ביוב ---
ניסן סלומינסקי: אם יחלקו את הארץ נניח לעשרה אזורים, אף אחד מהם לא ייכנס לנושא.
מיקי רוזנטל: היום יש חמישים תאגידי מים.
מיקי רוזנטל: הממשלה התכוונה בהתחלה לצמצם אותם, אבל זה לא קרה.
מיקי רוזנטל: יכול להיות שיצמצמו אותם בעתיד.
מיקי רוזנטל: אם אחד מהם לא יעלה על 15 אחוזים, הוא לא בפנים וזה הגיוני.
<עדנה הראל: משק החשמל 7.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון לניהול המערכת לפי חוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 (בתוספת זו – חוק משק החשמל).
<עדנה הראל: 7.2 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון הולכה לפי חוק משק החשמל.
<עדנה הראל: 7.3 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון
<עדנה הראל: 7.3 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון כאן, בשונה ממה שמצוי בפניכם, אנחנו מבקשים להוסיף מגבלה: רישיון החלוקה, עניינו בהקמה, אחזקה או הפעלה של אחוז ומעלה מרשת החלוקה או במתן שירותי חלוקה לאחוז ומעלה ממספר צרכני החשמל, וזה כדי שלא להכניס לגורמים הריכוזיים מחלקים היסטוריים שהם למשל קיבוצים או ישובים מסוימים ברמת הגולן, ישובים דרוזים, המהווים מחלקים היסטוריים והמספר שלהם הוא קטן ואין סיבה שהם יהיו כאן כי סך הפעילות היא קטנה.
<עדנה הראל: לעומת זאת, אם יהיה פיצול של פעילות החלוקה הקיימת בחברת חשמל והעברה לגורמים שונים, אז כבר אחוז ומעלה מהצרכנים הוא משמעותי.
<עדנה הראל: 7.4 תחיום הפעילות שלגביו נדרש רישיון רישיון הייצור עניינו בהקמה ייצור לפי חוק משק החשמל.
<עדנה הראל: ובהפעלה של תחנת כוח לייצור חשמל בהיקף העולה על 175 ואט, המתחברת לרשת החשמל של בעל רישיון הולכה לפי חוק משק וחשמל.
<עדנה הראל: נפט 8.1 תחום הפעילות שלגביו מוענק אחד מאלה, לפי חוק הנפט, התשי"ב-1952 (בתוספת זו – חוק הנפט): זכות נפט כהגדרתה בחוק הנפט.
<עדנה הראל: היתר מוקדם, ובלבד שניתנת עמו זכות קדימה לפי סעיף 7א לחוק הנפט.
<עדנה הראל: בהקשר זה, אני מבקשת לתקן.
<עדנה הראל: ביקשנו גם ליצור הגבלה בטור ג' והנוסח שבפניכם תוקן.
<שלומית ארליך: אתם מבקשים להכניס לטור ג' בחלק שעוסק בהיקף פעילות מזערי או הגבלה אחרת לעניין ההגדרה הקצאת זכות, הקצאת זכות הנפט היא למי שבמועד ההקצאה אין לו זכות נפט אחרת לגבי אותו השטח.
<עדנה הראל: בנוסח הקודם הייתה איזושהי טעות.
<עדנה הראל: הרעיון הוא אותו רעיון, למנוע מצב שבעצם שואלים שאלות ריכוזיות לגבי גורם שהזכות המוקצית לו היא זכות משתרשרת כי במובן של חוק הנפט יש זכויות משתרשרות.
<עדנה הראל: קיבלת רישיון חיפוש, וכשמצאת, אתה מגיש תכניות ואתה מקבל את הרישיון הבא של החיפוש או אחר כך אם יש תגלית, של החזקה.
<עדנה הראל: לגבי אלה, מכיוון שזה באמת במובן מבחינת חוק הנפט מהווה זכות משתרשרת, שאלות הריכוזיות לא אמורות להתעורר אלא במתן הזכות הראשונה או במתן זכות כזאת מהזכויות המאוחרות, אם היא לא ניתנת למי שהייתה לו הזכות הקודמת נניח בגלל פשיטת רגל והקצאה מחודשת או משהו מהסוג הזה.
<שלומית ארליך: אותו הדבר צריך לעשות גם בסעיף הבא.
<עדנה הראל: גם במחצבים.
<עדנה הראל: לגבי מחצב מסוג מסוים, גם כאן זה אותו תיקון, תיקון מקביל.
<עדנה הראל: מחצב מסוג 9.1 תחום הפעילות שלגביו מוענק לגבי מסוים המחצב מאותו סוג, אחד מאלה לפי פקודת
המכרות: רישיון חיפוש או זכות כרייה, כמשמעותן לפי פקודת המכרות.
המכרות: זכות יחיד או זכות בכורה להשיג רישיון לחיפוש לפי סעיף 17 לפקודת המכרות.
המכרות: גם כאן, במקום מה שמופיע לכם בטור ג', יופיע נוסח שונה.
<שלומית ארליך: הקצאת רישיון החיפוש, זכות הכרייה, ההיתר לחיפוש או ההיתר לחקירה היא למי שבמועד ההקצאה אין לו רישיון זכות או היתר כאמור באותו השטח.
<עדנה הראל: גם במחצבים מי שיכול לקבל היתר לחיפוש והוא מצא מחצב, לפי החוק היום משהוא מצא מחצב, הוא זכאי לקבל גם היתר מתקדם יותר לעשות בדיקת עומק.
<עדנה הראל: מי מצא והגיע למסקנה שהוא יכול לחצוב, הוא זכאי לקבל את הזכות המתקדמת יותר גם לחצוב.
מיקי רוזנטל: ההתניה הזאת אומרת שאם הוא חיפש ומצא, הוא לא יהיה ריכוזי.
<עדנה הראל: זאת לא שאלה של ריכוזיות.
מיקי רוזנטל: אלא רק בהקצאת הרישיון.
<עדנה הראל: בהקצאה הראשונה או אם הוא מצא אבל הוא החליט לא לחפש ומקצים מחדש, המשרד מקצה את זה מחדש במכרז, אז כן תהיה שאלת ריכוזיות.
ניסן סלומינסקי: חול זה מחצב?
ניסן סלומינסקי: פה אין חיפוש אלא רק נותנים לו אישור לקחת מאזור מסוים בהנחה שהוא עונה על הוראות החוק ולא גונב חול.
<עדנה הראל: ככל שאני יודעת, לגבי חול נעשים מכרזים וזה מנוהל על ידי מינהל מקרקעי ישראל בהיבט של ניהול משאבי קרקע.
ניסן סלומינסקי: זאת תשתית חיונית?
<עדנה הראל: לא הכנסנו את זה כאן כתשתית חיונית.
<עדנה הראל: זה בניהול משאבי קרקע.
מיקי רוזנטל: זה אותו הדבר.
מיקי רוזנטל: מה לגבי גיר שאין צורך בחיפוש כאמור?
<עדנה הראל: אולי כן נותנים רישיון חיפוש.
<עדנה הראל: אני לא יודעת לעניין גיר אם נותנים רישיונות או לא.
מיקי רוזנטל: אלה רישיונות כרייה.
<אבי ליכט: אין לנו תשובה.
<אבי ליכט: אנחנו נברר את הסוגיה הזאת.
<אבי ליכט: חול וגיר – ייבדק.
ניסן סלומינסקי: תבדוק מהר, כי עוד מעט לא יישאר חול כי גונבים אותו.
<עדנה הראל: זה בלי קשר לגופים ריכוזיים.
ניסן סלומינסקי: מי שגונב את זה, הוא ריכוזי מאוד אלא שזה בתחומים ידועים.
<שלומית ארליך: לא קראת את טור ג' לגבי סעיף 8 ו-9.
<שלומית ארליך: אני הקראתי את מה שביקשתם להכניס ב-ג' אבל נשארו עוד דברים.
<אבי ליכט: זה מחליף את האמור ב-ג'.
<עדנה הראל: זה מחליף את האמור ב-ג' ונמצא בטור הימני ולא בטור השמאלי.
<עדנה הראל: חציבה של סוג 10.1 תחום הפעילות שלגביו מוענק רישיון חיצוב, מחצב מסוים לגבי אותו סוג מחצב, לפי סעיף 109 לפקודת המכרות.
<עדנה הראל: משק הדלק 11.1 תחום הפעילות של חברת דלק הרשומה במרשם חברות הדלק לפי סעיף 12 לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001), התשס"א-2001 (בתוספת זו – חוק ההסדרים לשנת 2001).
<עדנה הראל: 11.2 זיקוק של דלק כהגדרתו בסעיף 9 לחוק ההסדרים לשנת 2001 (בתוספת זו – דלק).
<עדנה הראל: מופיעים בנייר גם 11.3, 11.4, 11.5, 11,6, 11,7 ו-11,8 שהם תחומים שונים במשק הדלק.
<עדנה הראל: כאשר ניסחנו את הצעת החוק הממשלתית קיווינו שחוק משק הדלק שעתיד להסדיר מתן רישיונות בתחומים האלה יקודם ואולי יאושר לפני.
<עדנה הראל: אנחנו רואים בתחומים האלה תחומי תשתית חיונית, אבל נכון להיום אין בהם מתן רישיונות ספציפיים אלא ככל שהפעילות הזאת היא במסגרת 11.1 ו-11.2.
<עדנה הראל: לכן בשלב הזה, מכיוון שהצעת חוק משק הדלק נקבעה לגביה רציפות על ידי הממשלה ואושרה גם בכנסת בקריאה ראשונה אך לאחרונה, לכשהוא יקודם ויאושר, לפחות כפי שאנחנו מבינים את תחומי התשתיות החיוניות, צריך יהיה לחזור ולהוסיף כאן.
<עדנה הראל: בשלב הזה אנחנו מציעים למחוק את 11.3 עד 11.8 כי כרגע אין רישיונות קונקרטיים.
<עדנה הראל: גז פחמימני 12.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון ספק גז, מעובה לפי חוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט-1989 (בתוספת זו – חוק הגז), ובלבד שפעילות שיווק נכללת בתחום הפעילות על פי הרישיון.
<עדנה הראל: 12.2 פעילות החסנה שלגביה נדרש רישיון ספק גז לפי חוק הגז.
<עדנה הראל: 12.3 פעילות ייצור שלגביה נדרש רישיון ספק גז לפי חוק הגז.
<עדנה הראל: משק הגז 13.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון הולכה הטבעי לפי חוק משק הגז הטבעי, התשס"ב-2002 (בתוספת זו – חוק משק הגז הטבעי).
<עדנה הראל: 13.2 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון חלוקה לפי חוק משק הגז הטבעי.
<עדנה הראל: 13.3 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון למתקן גט"ן לפי חוק משק הגז הטבעי.
<עדנה הראל: 13.4 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון אחסון לפי חוק משק הגז הטבעי.
<עדנה הראל: 13.5 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון שיווק לפי חוק משק הגז הטבעי.
<עדנה הראל: זיכיון 14.1 תחום הפעילות שעליו חל חוק זיכיון ים ים המלח המלח, התשכ"א-1961.
<עדנה הראל: משאב טבע 15.1 שימוש וניצול של משאב טבע שאינו מנוי אחר בפרט אחר בתוספת זו – לגבי כל סוג של משאב טבע בנפרד.
<עדנה הראל: שדות תעופה 16.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון להפעלת שדה תעופה לפי סעיף 31 לחוק הטיס, התשע"א-2011.
<עדנה הראל: אצלכם מופיע מנחתים, אבל אנחנו מבקשים למחוק את ההכללה של מנחתים מאחר וזה תחום קטן ובעצם חסר משמעות מספקת, אחרי בדיקה חוזרת גם במשרד התחבורה.
<עדנה הראל: קווי שירות 17.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון קו אורכם הכולל, בקילומטרים, באוטובוסים להפעלת קו שירות באוטובוסים, לפי פרק שני של קווי השירות, שלגביהם חל בחלק ה' לתקנות התעבורה, התשכ"א.
<עדנה הראל: רישיון הקו, הוא 5% לפחות מאורך כלל קווי השירות באוטובוסים שלגביהם ניתנו רישיונות קו.
<עדנה הראל: כאן יש לנו מגבלה.
<עדנה הראל: זה כדי שקווי שירות קטנים מאוד שהם אשכולות קטנים, לא ייחשבו לעניין המכרזים.
ניסן סלומינסקי: אמרתם לנו שיש שלושים מכרזים.
ניסן סלומינסקי: כל מכרז הוא עצמאי או שאתם מסתכלים על כולם?
<עדנה הראל: כל מכרז עצמאי.
ניסן סלומינסקי: כמה קילומטרים נושא בתוכו מכרז כזה?
<אבי ליכט: זה אשכול.
<אבי ליכט: זה לא מכרז.
<אבי ליכט: אני לא יודע.
<אבי ליכט: אין לי את הנתון הזה.
ניסן סלומינסקי: האם השאלה של חמישה אחוזים היא ריאלית או לא.
<עדנה הראל: האשכולות של הקווים נקבעים לפי סוג השירות שניתן וצריך באזור.
<עדנה הראל: זה ניתוח אזורי.
<עדנה הראל: אם בניתוח אזורי מסוים הקווים הם קטנים וזה בגלל אפיונים גיאוגרפיים של האזור, אנחנו חושבים שבגלל שזה פחות מחמישה אחוזים מהסך הכול, זה לא צריך להיות.
ניסן סלומינסקי: הסך הכול הארצי?
ניסן סלומינסקי: חמישה אחוזים מהסך הכול הארצי, זה יכול להיות המון.
<עדנה הראל: חמישה אחוזים מהסך הכול הארצי, זה אומר שיש לך 19 אחרים - נניח שכל אחד הוא חמישה אחוזים - שהם פוטנציאל להחליף את השירות הזה אם צריך.
ניסן סלומינסקי: מחברים אזורים.
ניסן סלומינסקי: אם אחד זכה בכמה, מחברים אותו.
<עדנה הראל: מחברים אותו לעניין קביעת הריכוזיות.
<עדנה הראל: כאן השאלה מאוד רלוונטית לעניין ההקצאה, האם ההקצאה לכתחילה היא חמישה אחוזים, אותה הקצאה ספציפית.
<עדנה הראל: מסילות ברזל 18.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש זיכיון להפעלת מקומיות מסילת ברזל מקומית לפי סעיף 46א לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשס"א-2001 (בתוספת זו – פקודת מסילות הברזל).
<עדנה הראל: מסילות ברזל 19.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש אחד מאלה: שאינן מסילות 1.
<עדנה הראל: אישור הפעלה או ניהול של מסילת ברזל ברזל מקומיות שאינה מסילת ברזל מקומית, לפי סעיף 48 לפקודת מסילות הברזל.
<עדנה הראל: צו לפי סעיף 48א לפקודת מסילות הברזל.
<עדנה הראל: ספנות ונמלים 20.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש כתב הסמכה להיות חברת נמל או תאגיד מורשה לפי סעיף 10 לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד-2004.
<עדנה הראל: כבישים תחום הפעילות הנוגע להחזקת כביש ומתן שירות בו או להפעלת כביש ומתן שירות בו, לרבות – תחום הפעילות שלגביו חל חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ"ה-1995.
<עדנה הראל: תחום הפעילות שלגביו חל חוק כבישי אגרה (מנהרות הכרמל), התשנ"ה-1995.
<עדנה הראל: תחום הפעילות שלגביו חל חוק נתיבים מהירים, התש"ס-2000.
<עדנה הראל: מחסני מסוף תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון מחסן מסוף מטענים אווירי מטענים אווירי לפי תקנות המכס, התשכ"ו-1965.
<עדנה הראל: מערכות סליקה תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון להפעלת מערכת פנסיוניות סליקה פנסיונית מרכזית לפי חוק הפיקוח על מרכזיות שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס"ה-2005.
<עדנה הראל: עד כאן התוספת.
<עדנה הראל: כפי שאמרנו, עדיין חסרה קריאה של סעיפים 40 עד הסוף.
מרב מיכאלי: שאלה לגבי התוספת.
מרב מיכאלי: לשאלותינו בעבר, אתם הסברתם שבנקאות ופנסיה מוסדר, שרפואה לא נמצאת כי אתה עוד לא מכיר את התחום מספיק ולא יודע אם צריך או לא.
מרב מיכאלי: אני רוצה לשאול לגבי תחום המזון.
מרב מיכאלי: למה לא נמצא תחום המזון?
<עדנה הראל: בתחום המזון אין רישיונות.
מרב מיכאלי: שוק משק החלב, רישיונות יבוא של מזון.
<עדנה הראל: אלה לא רישיונות לפעילות במובן שאנחנו עוסקים כאן של תשתית.
<עדנה הראל: אלה רישיונות שמאפשרים פעילות בתחום שאין לגביו מתן רישיונות.
<עדנה הראל: אתה לא צריך רישיון כדי להיות חברת מזון או חברת יבוא מזון במובן של חלוקת תשתית במשק.
<עדנה הראל: יש שאלות של תחרותיות בתחום המזון ובהקשר הזה הייתה ועדה והוגשה לכנסת הצעת חוק שנמצאת על השולחן.
<עדנה הראל: לכן שאלות של מורכבות שקיימת בתחום הזה נדונות בצורה מאוד מפורטת.
<עדנה הראל: זה לא אומר שלא מתאים כתשתית חיונית.
מיקי רוזנטל: כמו למשל סיטונאות ירקות ופירות.
<עדנה הראל: למה הוא תשתית חיונית?
<עדנה הראל: הוא אולי משמעותי, אבל הוא לא תשתית במובן של תשתית שלממשלה יש חלק כמשאב ציבורי.
<עדנה הראל: הוא יצר לעצמו מעמד בשוק.
מיקי רוזנטל: המדינה נותנת רישיון להיות סיטונאי ירקות ופירות.
<דויד גילה: צריך לזכור שהרשימה שבתוספת נוגעת רק להתייעצות עם הממונה על ריכוזיות לעניין הריכוזיות הכלל משקית.
<דויד גילה: חובת ההתייעצות עם הממונה על ההגבלים לגבי התחרות, על רווחת הצרכן, על הריכוזיות הענפית, קיימת בכל מקרה.
<דויד גילה: גם הקצאה של השוק הסיטונאי בפירות וירקות תהיה חייבת בהתייעצות בהקשר הזה וגם הקצאה של רישיונות יבוא של מזון.
מיקי רוזנטל: שמעת את התשובה?
מיקי רוזנטל: בענף, למשל כמו בשוק הירקות והפירות הסיטונאי, זה מחייב התייעצות עם הממונה על ההגבלים.
מיקי רוזנטל: זה נכון?
<דויד גילה: כן.
<דויד גילה: המחשבה היא שאם מישהו שולט בשוק הסיטונאי של פירות וירקות, זה לא מקור לכוח פוליטי או כוח על קובעי המדיניות, מה שמאפיין את החשש מריכוזיות כלל משקית.
ניסן סלומינסקי: הריכוזיות הכלל משקית, יש בה שני אלמנטים.
ניסן סלומינסקי: יש בה אלמנט אחד שהוא ההשפעה על השלטון, והשני הוא השפעה על יוקר המחיה כתוצאה מזה.
מיקי רוזנטל: עידוד התחרות.
ניסן סלומינסקי: עידוד התחרות הוא בחלק האחד.
מרב מיכאלי: אבל חברות כמו אסם ושטראוס, הן גדולות ויש להן השפעה.
<דויד גילה: אגב, לגבי מישהו שיש לו מונופולים, יש את התיקון שהוועדה יזמה.
<דויד גילה: כלומר, יש את ההקטנה של הרף לפי מונופולים.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, הלא ייאמן נעשה.
<אבי ליכט: אני רוצה להודות לעדנה על המאמץ שהיא עשתה כאן, בלי קשר לעובדה שהיא גם כתבה את הפרק הזה ולא רק קראה אותו.
ניסן סלומינסקי: נזכור שיש לנו עוד מקטע אחד אותו אנחנו צריכים לקרוא ונעשה זאת.
ניסן סלומינסקי: יש לנו עוד כמה נושאים שנצטרך לחזור אליהם לפני שנוכל להתחיל בהצבעות.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מקווים מאוד שמחר לפחות משעה 2:00 נוכל להתחיל להצביע ולטובת החוק הזה, עדיף שנעשה את זה כמה שיותר מהר.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים להודות לצוות, לעדנה שכתבה והקריאה.
מרב מיכאלי: אני מבקשת לוודא שישלחו לנו את החלק אותו צריך לקרוא.
ניסן סלומינסקי: ישלחו לנו את החלק אותו צריך לקרוא.
<טמיר כהן: ברגע שנקבל, נעביר את זה לכל החברים.
ניסן סלומינסקי: חברים, נעמתם לנו מאוד.
ניסן סלומינסקי: תודה לכל הרגולטורים, ליועצים המשפטיים ולכל יושבי השורה הראשונה והשנייה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נתראה מחר בשעה 09:00 אז נמשיך למשך שעה ואחר כך, ב-14:00.
ניסן סלומינסקי: נשארנו לנו שלושה נושאים ללבן, ולאחר מכן נתחיל את ההקראה.
ניסן סלומינסקי: בסופו של יום – זה לא חייב להיות היום – אנחנו נעשה את ההצבעה.
ניסן סלומינסקי: מבחינת הזמנים, היום אנחנו נעסוק בזה עד 14:00.
ניסן סלומינסקי: מחר יש בחירות מוניציפליות, אז שחררנו את הפעילים – כל הזמן הם צריכים לעזור לנו, ועכשיו אנחנו צריכים לעזור להם, אז אין ישיבה, וביום רביעי הישיבה קצרה, וגם יש לנו העברות כספיות, כך שכנראה, סוף ההקראה וההצבעה בפועל יהיו רק ביום שני בשבוע הבא.
ניסן סלומינסקי: זה לא טוב – זה פער של עוד שבוע שבו הרבה מרעין בישין יכולים להיכנס, אבל אין מה לעשות, כנראה.
ניסן סלומינסקי: נתחיל בנושא הראשון, נושא התקשורת.
ניסן סלומינסקי: בחוק מופיע אלמנט, ברשימה, תקשורת, והכוונה היא לעיתונות, לתקשורת הכתובה.
ניסן סלומינסקי: נשאלה השאלה פה, האם גם להכניס את התקשורת המדברת, את התקשורת שאנחנו רואים אותה, כלומר ערוץ 10 או ערוץ 2.
ניסן סלומינסקי: אחר כך המשכנו הלאה - מה קורה עם האינטרנט.
ניסן סלומינסקי: אמרנו שאת זה נלבן פה.
<שי באב"ד: שלום.
<שי באב"ד: אנחנו לא מייצגים את ערוץ 2, אנחנו לא הבעלים של ערוץ 2.
<שי באב"ד: אנחנו הרגולטור שעושה פיקוח על ערוצי הטלוויזיה, הזכייניות ותחנות הרדיו האזוריות.
<שי באב"ד: הבנתי שהיום זומנו לדיון רק ערוץ 10 והרשות השנייה, כי חשבו שהרשות השנייה מייצגת את ערוץ 2, אז חשוב לציין שלא; הרשות השנייה מפקחת על הזכייניות של ערוץ 2, שהן רשת וקשת, על ערוץ 10 ועל תחנות הרדיו האזוריות.
ניסן סלומינסקי: יש לכם עמדה בעניין הנדון?
<שי באב"ד: בגדול, אין לנו עמדה נחרצת בנדון.
<שי באב"ד: יש לנו רק דאגות, שאני חושב שראוי להביא בפני הוועדה.
<שי באב"ד: כיום, גם לפי החוק, כדי להיות בעלים של ערוץ חדשות או הזכייניות, צריך לפחות 51 אחוז בעלות ישראלית.
<שי באב"ד: הרגולטור הקיים כבר היום, זה גם הרשות השנייה כרגולטור, וגם הממונה על ההגבלים העסקיים, שאנחנו מחויבים את חובת ההתייעצות בו במקרים כאלה ואחרים.
<שי באב"ד: להוסיף עוד רגולטור, שאנחנו עדיין לא יודעים מיהו ואיך הוא יפעל כממונה על הריכוזיות – כמובן, יכול להוסיף עוד סרבול כזה או אחר או בירוקרטיה כזו או אחרת.
<שי באב"ד: הדבר עוד יותר מדאיג אותנו, כשמדובר בתקופה שבה הזכייניות שלנו עומדות לעבור למעבר לרשיונות.
<שי באב"ד: גם ערוץ 10 בשנה הבאה אמור לעבור לרשיון, גם קשת ורשת יכולים לצאת כבר מעכשיו, ויכולים לנצל את האופציה הזו גם בהמשך, והמעבר הזה לרשיונות, ומי ייקח רשיון לטלוויזיה מסחרית ומי יהיה הבעלים, כאשר מדובר על זה שלפחות 51 אחוז חייבת להיות אחזקה ישראלית – אני מניח שזה יכול ליצור בעיה לא קטנה, כי השאלה שלנו תהיה: אם זה עולה על הממונה על הריכוזיות, והממונה על הריכוזיות יחליט שאסור לו להחזיק בערוץ טלוויזיה, מי כן יחזיקו בערוצי הטלוויזיה, אם זה חייב להיות ישראלי?
<שי באב"ד: זו דאגה אחת.
<שי באב"ד: הדאגה השנייה היא הסרבול שנוצר מזה שיש גם אותנו כרגולטור שבוחן חלק מהנושאים, גם את הממונה על ההגבלים העסקיים וגם את הממונה על הריכוזיות.
<שי באב"ד: שוב - אין לנו עמדה נחרצת, כי אנחנו מבינים את הדאגה שמביאה לכך שהנושא הזה נמצא על שולחן הוועדה היום, אבל מצד שני, יש גם לקחת בחשבון את ההשלכות, במיוחד בשוק הנוכחי, שוק הטלוויזיה, שבו הזכייניות אמורות לעבור מזיכיונות לרשיונות בתקופה הקרובה.
ניסן סלומינסקי: אתה לא מרגיש הצטברות של, נניח, ערוץ טלוויזיה פלוס זיכיון מכובד, לא מדאיג, ויכול ליצור אמצעי הפעלת לחץ על השלטון?
ניסן סלומינסקי: הנושא הריכוזי, המשמעות היא שאתה יוצר איזשהו גוף שיש לו יכולת להשפיע על השלטון לא בדרך הדמוקרטית, נגיד כך.
ניסן סלומינסקי: באופן טבעי, נניח.
ניסן סלומינסקי: גוף תקשורתי מעצמו, יש לו עצמה.
ניסן סלומינסקי: נכון שהוא לא משפיע על השלטון בכלל וכו' – אני אומר בציניות – יש לו.
ניסן סלומינסקי: אם הוא יצטרף, ויהיה ברשימה, או אותו ירצה לקחת מישהו שיש לו עצמה כלכלית מסוימת, או הפוך – הוא ירצה לקחת משהו במכרז הזיכיון, שיש לו עצמה כלכלית, אתה חושב שהצירוף הזה הוא בעייתי, הוא יכול ליצור עצמה לא הוגנת, נניח, או לתת לו כוח יותר מדי?
<שי באב"ד: קודם כל, הדאגה היא במקום, והפוטנציאל הזה יכול להוות סיכון, אבל אם אני מסתכל על המצב היום, ומה קורה במצב הבעלות היום, אני לא רואה איך במצב הבעלות היום גם של קשת, גם של רשת וגם של ערוץ 10, כנגזרת מזה, חברת החדשות של ערוץ 10 וחברת החדשות של ערוץ 2, יש איזושהי השפעה או ריכוזיות יתר שמשפיעה בצורה כזו או אחרת על השלטון.
<שי באב"ד: להפך, בתור הרגולטור שמפקח על הערוצים האלה – אמנם לא הרבה זמן – כחמישה חודשים וחצי – לא נתקלתי אפילו פעם אחת באיזשהו ניסיון של איזשהו בעל הון לעשות השפעה כזו או אחרת עלי כרגולטור או על השלטון.
<שי באב"ד: גם אצלנו הגבולות הענפים שנוצרו, שאדם אחד לא יכול לשלוט בשלושת ערוצי הטלוויזיה, זה כבר מונע חלק מהבעיה שאתה מעלה, ועצם זה שיהיו בעלים נפרדים לכל בעל זיכיון או לכל בעל רשיון כזה או אחר, כבר מונע חלק מזה.
<שי באב"ד: יכול להיות שבמסגרת הענף שווה לציין שבעל ערוץ טלוויזיה לא יהיה בעל ערוץ עיתון או בעל ערוץ אינטרנט כזה או אחר שגם משדר אינטרנט, שגם משדר מדיה, אבל לנסות להכניס את נושא הריכוזיות באופן גורף, ולומר שמי שיהיה בעל בנק או מי שיהיה בעל חברה גדולה בתעשייה לא יוכל להיות בעל של חברת חדשות או לא יכול להיות בעל של ערוץ טלוויזיה, בעיניי זה מוגזם.
ניסן סלומינסקי: זה לא יכול ליצור השפעה?
ניסן סלומינסקי: שבנק יהיה ערוץ תקשורת רציני – זה לא יוצר תחושה שההשפעה גדולה מדי?
<שי באב"ד: היום במפת התקשורת יש גם העיתונים, גם הוט, גם יס, גם שתי זכייניות טלוויזיה וגם האינטרנט, שעכשיו גדל.
<שי באב"ד: אם הענף הזה יהיה מרוכז על-ידי שניים-שלושה גורמים גדולים, אני חושב שיכולה להיות השפעה.
<שי באב"ד: ברגע שהענף הזה כל כך מפוזר גם ככה, והבעלות היום על יס, על הוט, על ערוצי זכייניות הטלוויזיה, על ערוצי הרדיו השונים ועל האינטרנט היא כל כך מגוונת ורחבה, אני חושב שאם יהיו בעלויות אחרות על ענפים אחרים במשק, זה לא ישפיע ולא ייצור את הסיכון שאנחנו מדברים עליו.
<שי באב"ד: יש לקחת בחשבון גם, מאחר שהבעלות פה צריכה להיות ישראלים, הדאגה שלי במעבר לרשיונות - מי ישקיע?
<שי באב"ד: אם ניצור הגבלות כאלה, ואנחנו יודעים את המפה בישראל או מי הפוטנציאלים שיכולים להשקיע בערוצי טלוויזיה, או מי בדרך כלל ניגש למכרזים על חברות כאלה ואחרות בישראל, השאלה, מי יהיו אותם גורמים?
<שי באב"ד: נגיד למשקיעים: אתם לא.
<שי באב"ד: ואם נשנה את החקיקה כך שזה לא יהיה בעלים ישראליים, אני לא יודע אם אנחנו רוצים שהבעלות על ענפי התקשורת שלנו על-ידי אזרחי חוץ.
<שי באב"ד: זו שאלה בפני עצמה, ואז ההשפעה שלהם עלינו פה ועל התקשורת בישראל.
<שי באב"ד: לכן אני חושב שיש לשים דגש, שבענף עצמו - אם זה רדיו, אם זה טלוויזיה, אם זה כבלים, אם זה לווין, באמת לא תהיה ריכוזיות יתר, אבל מחוץ לענף אני לא יודע עד כמה הדאגה שאדוני היום מעלה, באמת תקרה, מה גם שהמצב היום הוא כזה שאין ריכוזיות יתר ואין השפעה של בעלי ההון - לא עליי כרגולטור, ואני חושב שגם לא על השלטון.
ניסן סלומינסקי: ראיתי שהרבה מאוד חייכו – חלק מתחת לשפם - אף אחד לא כל כך תמים שחושב שמי שיש לו ערוץ טלוויזיה, נניח, בלי לדבר על כמויות הצפייה וכו', זה לא משהו שמשפיע; ודאי שזה משפיע.
ניסן סלומינסקי: הבעיה שלנו היא הנקודה השנייה שאמרת, שיכול להיות שאם נאסור, ייתכן שלא יהיו גופים כאלה, כי אם לא יהיו בעלי הון שיעמדו מאחוריהם, יכול להיות שלא יהיה מי שצריך לסבסד את הערוצים האלה, כשמפסידים, או להשקיע בהם.
ניסן סלומינסקי: אבל ודאי יש השפעה – אני מניח שכן.
<שי באב"ד: נהוג לומר שיש השפעה למי שמחזיק ערוץ.
ניסן סלומינסקי: אם יבואו עכשיו לראיין חבר כנסת- - -
<שי באב"ד: אני רוצה להבדיל בין השפעת הערוץ לבין הבעלים.
<שי באב"ד: נוצר רושם לפעמים, שאם לערוץ יש השפעה כזו או אחרת, בהכרח באופן ישיר הבעלים מעורב, הבעלים יודע, הבעלים מנחה את זה.
<שי באב"ד: מניסיוני, לפני שהגעתי לרגולטור, בשוק הפרטי זה ממש רחוק מזה, והקונספירציות שעושים סביב זה הן רחוקות מהמציאות.
<שי באב"ד: יכול להיות מצב שערוץ 10 יהיה פה וירצה חבר כנסת מסוים.
<שי באב"ד: אני סמוך ובטוח ש-99 אחוז מהמקרים, לבעלים אין מושג וזה גם לא מעניין אותו.
<שי באב"ד: לכן צריך לעשות את ההפרדה בין הבעלים שנמצאים בקצה, יש דירקטוריון לחברות האלה, מתחת לזה יש הנהלות, מתחת לזה יש מנהלים, ובסופו של דבר יש אותו כתב שמגיע ועושה את אותו ריאיון.
<שי באב"ד: מזה להשליך שלערוץ 10 ולקשת ורשת יש השפעה – ודאי שיש להם השפעה, אבל מזה לקשר באופן ישיר לבעלים, ולומר: אנחנו לא רוצים שלבעלים - לא רק בתוך הענף אלא גם מחוץ לענף – תהיה ריכוזיות על יכולת ההשפעה שלהם בשלטון - אני חושב שמתחנו את זה מעבר למידה.
ניסן סלומינסקי: למרות שזה לא התחום שלך, היית אומר את זה גם על העיתונים הכתובים?
ניסן סלומינסקי: הכתב כותב בלי קשר להשפעת הבעלים?
<שי באב"ד: יש הבדל - על העיתונות אין רגולציה.
<שי באב"ד: על הזכייניות, על הוט ויס ועל תחנות הרדיו האזורי יש רגולציה - יש רגולטור שאחראי עליהם.
<שי באב"ד: קשה לי להתייחס גפ כי אני לא מכיר וגם כי אני חושב שמתווה היחסים שונה.
<שי באב"ד: פה מדובר במקרה שיש רגולטור, והרגולטור אחראי גם על הנושאים הכלכליים וגם הנושאים התוכניים.
<שי באב"ד: ככזה יש נקודת שמירה מסוימת.
<שי באב"ד: אני עדיין חושב שאולי גם לעיתונים, יש להסתכל על הענף עצמו.
<שי באב"ד: אני לא בטוח, שאם אנחנו מסתכלים על ריכוזיות מחוץ לענף, יש לה השפעה, אבל בתחום הזה אני פחות מכיר, וגם עליו אין רגולציה.
ראובן ריבלין: אם אין השפעה, איך אנשים מוכנים להשקיע בדבר שהוא מפסיד בעליל?
ראובן ריבלין: כי אני לא מבין בעניינים האלה.
<שי באב"ד: אני לא יודע למה אדוני רואה שאנשים הולכים להשקיע.
<שי באב"ד: כיום רוב הבעלים נזהרים מאוד, אם בכלל להזרים כסף לזכייניות.
<שי באב"ד: כל הזכייניות יכלו לעבור מדמי זיכיון לרשיון, שמיטיבים עם מצבם.
<שי באב"ד: רק המצב של רשיון לטווח ארוך מיטיב עם המצב של הזכייניות, אבל מרע בטווח הקצר, כי צריך לשים השקעה כספית מסוימת.
<שי באב"ד: אף אחד לא רץ לעבור לרשיון, למרות שזה מוריד להם את דמי הזכיינות, למרות שזה יוצר להם הקלות.
<שי באב"ד: הם לא עשו את זה.
ראובן ריבלין: כשהם לא יעמדו באחד התנאים, הרשיון בטל מעיקרו.
ראובן ריבלין: בזיכיון הם מציגים בפני הציבור, מה הם מוכנים לתת, ואחר כך לא נותנים אפילו 10 אחוז.
ראובן ריבלין: היה לי חבר שהיה שר התקשורת, סיפר...
<שי באב"ד: המעבר לרשיון לא נעשה בגלל הפחד שלהם לאבד את הרשיון.
<שי באב"ד: לא כל כך מהר לוקחים את הרשיון.
<שי באב"ד: מקלים להם מאוד על התנאים.
<שי באב"ד: המעבר לרשיון לא נעשה עד כאן לא על-ידי ערוץ 10 ולא על-ידי ערוץ 2 בגלל שתי סיבות: אחת, כלכלית, ושתיים, חוסר הרצון לאבד את המותג.
<שי באב"ד: ברגע שערוץ 2 יוצא מזיכיון לרשיון, הוא מאבד את האפיק.
<שי באב"ד: היום ערוץ 2 הוא אפיק שהוא מותג.
<שי באב"ד: יש להם פחד, מה יקרה, כשזה יקרה.
<שי באב"ד: שתיים, השקעות.
<שי באב"ד: הבעלים, ואני יכול לומר לכם משיחות עם הדירקטוריונים שלהם וגם עם הבעלים, לא כל כך מהר ששים להשקיע ולהזרים כספים.
<שי באב"ד: גם בערוץ 10 אנחנו רואים את זה, את חוסר הרצון וחוסר היכולת של הבעלים להשקיע ולהזרים כספים, וגם ברשת.
<שי באב"ד: אותו מצב נמצא בשני המקומות.
<שי באב"ד: לא כל כך מהר משקיעים ישראליים באים ושמים כסף על תעשייה בעייתית, היא הפסדית, ונגררת להפסדים כל פעם מחדש.
<שי באב"ד: זה אחת הסיבות שריכוזיות היתר היא לא נושא בתעשייה הזאת.
<שי באב"ד: אם לוקחים את הענף הזה לעומת ענפים אחרים, זה לא ענף רווחי, שבו כל המשקיעים עושים מיליונים, שאנחנו צריכים לדאוג לריכוזיות בו, שתראו כמה רווחים יש שם.
<שי באב"ד: מדובר פה בענף סובל, ענף מקרטע.
ניסן סלומינסקי: אם אדם מרוויח, אין לנו התנגדות.
ניסן סלומינסקי: השאלה, בהצטברות, מה עושים בהשפעה?
ניסן סלומינסקי: אם הוא מרוויח וחי ותורם לחברה, בשמחה רבה.
<שי באב"ד: אם זה היה המצב, והיו מרוויחים, היה לנו חשש שכתוצאה מהריכוזיות הזאת הרווחים האלה בעייתיים או נעשים לא בצורה החלוקתית השוויונית ביותר, היינו אומרים: טוב.
<שי באב"ד: אבל המצב אינו כזה; המצב הוא שהזכייניות נמצאות בהפסדים.
<שי באב"ד: אנחנו מנסים לייצב את השוק ברמה הכלכלית.
<שי באב"ד: המעבר לרשיונות אמור לעזור לייצור הזה.
<שי באב"ד: אני חושב שהסעיף הזה בחוק והמעבר לריכוזיות יכול להשפיע.
<שי באב"ד: אני לא יודע מה יהיו ההשלכות של זה.