GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוגב גרדוס: בנוהל שגובש פה עם ועדת הכספים בשנים האחרונות אנחנו דואגים להעביר את ההודעות האלה לדיון בוועדה.
<יוגב גרדוס: אנחנו מקצרים את משך הזמן, כי ברגע שאנחנו מודיעים לוועדה יש 21 יום שהבקשה לא - - -
יעקב ליצמן: ואז הם לא צריכים לחכות 21 יום, מביאים את זה לוועדת הכספים שמצביעה ביום הראשון.
ניסן סלומינסקי: יש נניח עודף במשרד התחבורה, נניח על כביש 6, יש לו פרויקט שנמשך שלוש שנים, הוא מופיע בשנה הראשונה ונשאר עודף, אבל העודף הזה הוא עודף מחויב שהוא מיועד לשנה השנייה והשלישית.
ניסן סלומינסקי: זה מגיע לפה ובעיקרון לא צריכים אפילו להצביע, מספיק הודעה או משהו, ואנחנו בכל אופן מצביעים.
ניסן סלומינסקי: זה סוג אחד של עודף.
ניסן סלומינסקי: יש עודף אחר.
ניסן סלומינסקי: במשרד התחבורה לא הצליחו לממש חלק מהפרויקטים ונשאר להם קצת כסף.
ניסן סלומינסקי: אז אל"ף, צריכים לפטר את המנכ"ל על דבר כזה, אבל זה סיפור אחד, ואז האוצר לוקח את הכסף הזה.
<אמיר לוי: אנחנו לא לוקחים, בדרך כלל הכסף לא נוצל, אין בגינו שום התחייבות ובדרך כלל לא קורה איתו כלום.
<אמיר לוי: זה הכול.
<אמיר לוי: זה כסף שנעלם.
ניסן סלומינסקי: לא קורה כלום, הכוונה שהאוצר לוקח את זה.
<אמיר לוי: לא נוצל.
<אמיר לוי: אין לנו לאן לקחת, זה לא נוצל, יש ביצוע יותר נמוך.
ניסן סלומינסקי: כלומר זה נשאר כהכנסה?
<אמיר לוי: הגירעון יהיה בפועל יותר נמוך.
ניסן סלומינסקי: זה בא כאילו להקטין באופן תיאורטי את הגירעון, או שהאוצר יכול לפעמים לנסות לעשות עם זה שימוש נוסף?
ניסן סלומינסקי: יש לו פתאום כסף, במקום להוריד את הגירעון הוא יכול לנסות לעשות עם זה שימוש אחר והוא מביא את זה לוועדה לאישור.
ניסן סלומינסקי: זה סוג שונה, כי זה ממש אישור.
<אמיר לוי: אם בשנה מסוימת כמו ש - - -
<שגית אפיק: צריך לעשות העברה.
<שגית אפיק: אם לא, אז זה נשאר רשום.
ניסן סלומינסקי: לא, אם הם רוצים.
ניסן סלומינסקי: האוצר רוצה, זה סוג שונה, זה לא עודף מחויב, זה עודף שצריכים להחליט אם כן מסכימים או לא.
<יוגב גרדוס: אנחנו בשבועות האחרונים של השנה מתחילים לעבוד עם המשרדים ולזהות איפה יש תקציבים שלא מנוצלים ולכן גם קצב הבקשות לשינויים בתקציב גובר בצורה ניכרת בסוף השנה, ואז אנחנו, עם המשרדים בשיתוף פעולה ועם הוועדה, מזיזים את הכסף שלא מנוצל למקומות שאפשר לנצל.
<יוגב גרדוס: במידה שלא מנוצל בכל זאת, יש דיון בשנה שלאחר מכן, מעבירים את הכסף או לא מעבירים את הכסף לשימוש המשרד.
<אמיר לוי: ובדרך כלל אם אין איזה אירוע מיוחד, כמו חלילה איזה אירוע ביטחוני או משהו כזה, אנחנו לא נוטים להסכים, זה מגדיל את הגירעון של השנה שאחרי.
<אמיר לוי: ולכן אותן העברות בדצמבר נועדו - - -
ניסן סלומינסקי: אתם עושים שני דברים, אתם גם לוקחים את הכסף וגם התקציב של אותו משרד לשנה הבאה יורד, כי אתם אומרים 'אתם לא ניצלתם' - - -
<אמיר לוי: לא, לא.
ניסן סלומינסקי: זה מה שהיה קורה.
<אמיר לוי: אבל המשרדים עובדים היום.
ניסן סלומינסקי: אז הם למדו.
ניסן סלומינסקי: אבל בפועל זה מה שהיה קורה, שתי צרות היו קורות למשרד.
יעקב ליצמן: מישהו צריך לעשות ביקורת על זה.
יעקב ליצמן: אנחנו, ועדת כספים, כשמקבלים בדיון התקציב של משרדי הממשלה אנחנו רואים שם כמה הניצול שלו, אז הפיקוח שלנו על המשרד זה למה לא ניצלת את הכסף.
<יוגב גרדוס: החשב הכללי מפרסם כל חודש ביצוע תקציב בהתאם לחודש בחודשו וניתן לעקוב אחרי זה.
<יוגב גרדוס: וכמו שנאמר קודם, הביצוע של התקציב בשנים האחרונות הוא קרוב ל-100%.
<יוגב גרדוס: אני מסכים שאחוז בודד מתקציב הוא הרבה כסף, אבל צריך להסתכל על זה גם בקונטקסט שלו.
<יוגב גרדוס: שינויים נוספים שהם קצת פחות נפוצים, קיצוץ לרזרבה והקצאה מהרזרבה, זה בעצם שינויים שדורשים את אישור הוועדה וזה מה שאתם מכירים בתור קיצוץ רוחבי או פלאט.
עיסאווי פריג': תתמקד בזה, מה זה.
עיסאווי פריג': אני לא הבנתי.
<יוגב גרדוס: קיבוץ לרזרבה והקצאה מהרזרבה, למשל בשנה שעברה היינו צריכים לתת מענה לבניית מתקן מסתננים.
ראובן ריבלין: הגדר.
<יוגב גרדוס: מתקן מתקן, והיה גם גדר.
יצחק כהן: מה עם המתקן, אגב?
ניסן סלומינסקי: אל תסטה.
<יוגב גרדוס: הוחלט לבצע קיצוץ רוחבי במשרדי הממשלה ולכן זה סוג בקשה מיוחד לשינוי בתקציב.
<יוגב גרדוס: אנחנו מקצצים מכל המשרדים, לוקחים את הכסף לתוך הרזרבה ומעבירים, למשל במקרה הזה למשרד לביטחון פנים לביצוע.
ניסן סלומינסקי: הקיצוץ הזה הוא רק מהתקציב השוטף של המשרד?
ניסן סלומינסקי: נניח משרד החינוך, 90% משכורות אי אפשר לגעת, אז כשאומרים לך 2% או 1% זה רק מה-10% שנשאר.
עיסאווי פריג': מה שהבנתי, אתה מקצץ מהרזרבה המשרדית באופן רוחבי ומקצה לרזרבה לפרויקט מסוים.
<יוגב גרדוס: לא בדיוק מהרזרבה של המשרדים.
<יוגב גרדוס: אני מקצץ מפעילות של המשרד שהיא גמישה ומעביר לביצוע של פעילות אחרת שהממשלה החליטה עליה.
עיסאווי פריג': הכול באמצעות הרזרבה?
<יוגב גרדוס: כן, הכול באמצעות הרזרבה הכללית.
<יוגב גרדוס: זה פניות גדולות.
<יוגב גרדוס: השינוי האחרון הוא שינוי לא נפוץ, שבשנה שעברה בכל זאת התבצע, וזה קיצוץ מוחלט.
<יוגב גרדוס: זאת אומרת שהתקציב מקוצץ והכסף לא מועבר לשום פעילות אחרת, אלא מסגרת ההוצאה יורדת, זה נעשה במסגרת, אם אתם זוכרים, הפחתת הבלו על הדלק, הוחלט לקצץ את הוצאות הממשלה ולהוריד מס במקביל.
יעקב ליצמן: אתה יכול לגלות לנו סוד המדינה?
יעקב ליצמן: אם יש גירעון היום?
<יעל מבורך: לא, אל תיכנסו לזה, תנו לנו לסיים את נושא השינויים.
אלעזר שטרן: יוגב, יש לי רק שאלה.
ניסן סלומינסקי: אני לא יודע אם הסברת, אתה מדבר על הרזרבה, לפעמים יש דברים שמראש שמים ברזרבה, כמו בשני אגפים ביטחוניים, ששמים מראש ברזרבה ואנחנו צריכים באיזה שהיא מסגרת להוציא את זה - - -
<יוגב גרדוס: דיברנו על זה הרבה בזמן אישור התקציב.
ניסן סלומינסקי: כן, לכן אני אומר שיש גם סוג מסוים כזה, שצריך לעשות אותו היום, אבל לא פה.
אלעזר שטרן: ראיתי פה את חבר הכנסת גפני, הוא יצא.
אלעזר שטרן: לפני שנתיים, אני מדבר מעיסוק קודם שלי, הקרן לרווחת נפגעי השואה, הייתה רזרבה, המלצה להעביר לרשויות המקומיות.
אלעזר שטרן: איך זה קורה?
אלעזר שטרן: מי ממליץ לאן להעביר רזרבה?
<יעל מבורך: אני אענה על זה בלי להיכנס לנושא הספציפי של הקרן, שאנחנו לא מכירים את המקרה הפרטני.
<יעל מבורך: כמו שאמר יוגב, אנחנו מנסים להגיע לניצול מקסימלי של התקציב.
<יעל מבורך: ברגע שיש תקציב שהוא לא מנוצל, לא עשינו בו שום שימוש לרווחת הציבור, ולכן אם אנחנו מזהים תתי ביצוע, כלומר תקציב שלא הולכים להשתמש בו במהלך השנה השוטפת, למשל בקרן כזאת, אם אין - - -
אלעזר שטרן: לא, הפוך, היה חסר שם כסף.
ניסן סלומינסקי: קח קרן לחיילים משוחררים.
ניסן סלומינסקי: היו שנים שהיה שם עודף.
אלעזר שטרן: שם יש עודפים, אני מכיר את זה, אבל אני שואל שאלה אחרת.
אלעזר שטרן: אני חושב שמה שעשו אז, זה לקחו עודפים, נתנו לגוף מסוים ואמרו לו 'על חשבון שנה הבאה'.
<יעל מבורך: אני לא מכירה את המקרה הפרטני, אפשר לבדוק אותו.
אלעזר שטרן: לא, אני לא שואל, עזבי, זה מת.
<יעל מבורך: במהות, קיצוץ נעשה אחרי שהתקבלה החלטת ממשלה, לא - - -
אלעזר שטרן: אני לא מדבר על קיצוץ.
<אמיר לוי: אני אתן לך דוגמה.
<אמיר לוי: בוא ניקח את משרד הכלכלה, נניח שיש לו שני תחומים, אחד מדען ראשי, אחד חוק עידוד השקעות הון, בשניהם הוא נותן מענקים.
<אמיר לוי: נניח שיש לו עודפים בחוק עידוד השקעות הון ובדצמבר או בנובמבר הוא גילה שיש לו עודפים והוא רוצה לנצל אותם, בהרשאה להתחייב, נניח.
<אמיר לוי: לא במזומן, כי המזומן מחויב.
<אמיר לוי: אז יכול מנכ"ל המשרד, או השר, לבקש בחודש נובמבר או דצמבר להעביר 50 מיליון שקל מחוק עידוד, שיש לו עודף, למדען הראשי, כי במדען הראשי יש לו יותר בקשות ממה שיש לו בתקציב, הוא העביר ובשנה הבאה הוא יכול להחזיר את ה-50 מיליון ולהגיד 'תעבירו לי 50 מהמדען לחוק עידוד השקעות הון'.
<אמיר לוי: זו פררוגטיבה שלו.
אלעזר שטרן: דיברת על הרזרבה הכללית?
ראובן ריבלין: היית צריך להסביר לו, שזה לא בתוך המסגרת - - -
אלעזר שטרן: לא, זה דבר ברור לי והגיוני.
<אמיר לוי: אז מה?
<אמיר לוי: פספסתי את השאלה.
אלעזר שטרן: יש רזרבה כללית שנשארה, השאלה מה עושים.
אלעזר שטרן: פה הוחלט, וגפני לא כאן, שמעבירים את זה לרשויות המקומיות, סוג של חיסכון על שנה הבאה שייווצר, במקום צרכים שצועקים עכשיו.
אלעזר שטרן: זה כאילו טוב לאוצר בהיבט הזה בגלל שזה מוריד לחצים בשנה הבאה.
אלעזר שטרן: השאלה היא איך דברים כאלה מגיעים לכאן, האם הם מגיעים כבר כהודעה?
<יוגב גרדוס: לא, זה מגיע כבקשה לשינוי תקציבי.
ניסן סלומינסקי: זו העברה תקציבית ממש.
אלעזר שטרן: לדיון ממש.
<אמיר לוי: כן, מגיע לדיון.
ניסן סלומינסקי: זה דיון אמיתי, זה לא רק כאילו לאשר.
<יוגב גרדוס: דוגמה קצרה לשינוי תקציבי בפועל.
<יוגב גרדוס: החלטת הממשלה על שיקום גן לאומי עבדת.
<יוגב גרדוס: הייתה החלטת ממשלה להעביר למשרד להגנת הסביבה, לרשות הטבע והגנים, לביצוע שיקום האתר, אני אקח דוגמה של משרד התרבות, שהיה אמור להעביר 414,000 ₪ לטובת הפרויקט.
<יוגב גרדוס: בואו נראה איך זה מתבצע.
אלעזר שטרן: איזה שיקום?
אלעזר שטרן: זה אחרי הוונדליזם שנעשה שם?
<יוגב גרדוס: בשנת 2009 האתר הושחת, עבודות השיקום הושלמו לפני שנה, לפי דעתי.
<יוגב גרדוס: ככה זה נראה בדפים שאתם מקבלים.
<יוגב גרדוס: אני רוצה לעבור פריט פריט.
<יוגב גרדוס: נתחיל מסוג הבקשה מצד שמאל למעלה.
<יוגב גרדוס: הבקשה היא לרזרבה הכללית.
<יוגב גרדוס: כמו שהסברתי, משרד התרבות צריך להעביר כסף מסעיף 19 של משרד התרבות לסעיף 26.
ראובן ריבלין: בואו נעשה דוגמה, הכי טוב.
ראובן ריבלין: בואו נביא את בית-אל, נאשר אותו, כדוגמה.
ראובן ריבלין: למי שלא מבין את העניין.
<יוגב גרדוס: זה סוג בקשה שאנחנו מעבירים לרזרבה הכללית, כי הכסף, אמרנו, עובר דרך הרזרבה הכללית.
<יוגב גרדוס: במרכז למעלה אתם רואים את המספר הסידורי של הפנייה, זה מספר 19, שזה מספר הסעיף, ויש מספר רץ של פניות.
ניסן סלומינסקי: זה המספר של המשרד.
<יוגב גרדוס: רשום גם מצד ימין שם המשרד, מי שלא מכיר את המספרים.
<יוגב גרדוס: ויש עוד מספר שהוא המספר הסידורי של הבקשה, מספר 38, במקרה הזה.
<יוגב גרדוס: למטה יש את תאריך הבקשה, זה מתי הבקשה הועברה לוועדה או הודפסה, ותאריך האישור.
<יוגב גרדוס: אם אתם רואים פה, עברו יומיים בין תאריך ההגשה לתאריך האישור.
<יוגב גרדוס: לאחר מכן יש את מספר הוועדה.
<יוגב גרדוס: אתם רואים בעיקר בדף הראשון שבו כתובים דברי ההסבר ומספר הוועדה, והיושב ראש או מנהל הוועדה מקריא את המספרים וזה המספר שאתם שומעים.
<יוגב גרדוס: בואו ניגש למספרים עצמם.
<יוגב גרדוס: כמו שאמרתי, אתם רואים את טורי ההוצאה.
<יוגב גרדוס: מצד ימין זה הטורים עם המספרים לפני השינוי ומצד שמאל אתם רואים את השינויים בתקציב.
<יוגב גרדוס: במקרה הזה במינהל התרבות ירדו 414,000 ₪, כל המספרים הם באלפי שקלים, והועברו לרזרבה הכללית.
<יוגב גרדוס: לכן אנחנו רואים מינוס 414,000 שקל בהוצאה של מינהל התרבות ופלוס ברזרבה הכללית.
<יוגב גרדוס: במקביל אתם תראו בדף מצורף מינוס ברזרבה הכללית של 414,000 ₪ ופלוס ברשות הטבע והגנים, שזה תחום פעולה בסעיף 54, שזה רשויות פיתוח, או 26.
ניסן סלומינסקי: חשוב להסביר.
ניסן סלומינסקי: במקרה הזה השינויים מתחילים רק בדרגה השלישית, כלומר במשרד המדע אין שינוי.
<יוגב גרדוס: השינויים תמיד בדרגה השלישית ועולים הלאה.
<יוגב גרדוס: זאת אומרת גם רמת הסעיף משתנה.
<יוגב גרדוס: אם שמים לב - - -
ניסן סלומינסקי: לא, לפעמים במשרד עצמו, לפעמים יכול להיות שגם - - -
<אמיר לוי: אם זה פנימי, אז למעלה זה מאוזן.
ניסן סלומינסקי: לכן אני אומר, במקרה הזה מאחר שזה פנימי אז אתה מתחיל ממינהל, כלומר מהדרגה השלישית.
ניסן סלומינסקי: לפעמים זה יכול להיות גם במשרד עצמו ואז השינוי יתחיל לבוא כבר מהמשרד עצמו, מ- ל-.
<יוגב גרדוס: נכון, במקרה שזה לרזרבה הכללית תמיד יש ירידה ברמת הסעיף ועלייה ברזרבה הכללית.
<יוגב גרדוס: אם זה שינוי פנימי, ברמת הסעיף לא יהיה שינוי, אבל ברמת ה - - -
ניסן סלומינסקי: בדיוק, אני רוצה שאנשים יתרגלו לקרוא את זה, אז יהיה לנו יותר פשוט.
<יוגב גרדוס: רשום לכם גם מצד ימין כמה כסף הוקצה לנושא לפני השינוי וכמה מוקצה אחרי.
<יוגב גרדוס: זה המ-, אני לא רואה את המספרים מרחוק, אבל מ-, נגיד 845,891,000 של מינהל התרבות ירד ל-845,477,000, שזה ירידה של 414.
<עמי צדיק: אם אני רוצה לראות את זה אחרי זה במחשב, אני יכול לראות את זה?
<יוגב גרדוס: מה זאת אומרת?
<עמי צדיק: התקציב המאושר החדש אחרי השינויים בוועדת הכספים, הוא כבר נגיש ?
<יוגב גרדוס: הוא במערכות המחשב של המשרדים.
<יוגב גרדוס: התקציב המקורי מופיע באתר המשרד וכל השינויים מופיעים פה.
מיכל בירן: לא הבנתי, איפה השינויים מופיעים?
<אמיר לוי: פה, הנה, את רואה את זה.
<אמיר לוי: זה מה שיוגב הקריא עכשיו.
מיכל בירן: אוקיי, אבל השאלה היא כשאנחנו לא פה, איך אפשר לראות?
<אמיר לוי: את הבקשות את מקבלת.
מיכל בירן: לא, השאלה היא מה קורה, איך אפשר לראות תוך כדי השנה את התקציב המאושר האמיתי, כולל השינויים.
<קריאה: צריך פנייה מיוחדת לאוצר לקבל את התקציב.
מיכל בירן: זה נשמע לא סביר.
<יעל מבורך: זה מגיע בעצם כל פעם לוועדת הכספים.
ניסן סלומינסקי: לא זה מה שהם שואלים.
ניסן סלומינסקי: נניח היה שינוי באגף מסוים במשרד התרבות והספורט וכתוצאה מזה באגף הזה עכשיו התקציב שונה, נניח מיכל רוצה בעוד חודשיים, אז יש לה את תקציב המדינה וכתוב שם, נניח, שהתקציב של האגף הזה הוא 80 מיליון, אבל כתוצאה מהשינוי שנעשה זה ירד ל-72 מיליון.
ניסן סלומינסקי: אם היא רוצה בעוד חודשיים לראות את השינוי הזה, היא יכולה לראות או לא? זו השאלה.
<יוגב גרדוס: זה קצת קשה, אבל היא יכולה לראות בכל התיעודים שיש אצלכם בוועדה.
ראובן ריבלין: רק במעקבים.
<יוגב גרדוס: אבל אני רוצה להסביר משהו, המערכות שאנחנו משתמשים בהן אלה מערכות תפעוליות, הן לא יכולות להיות און ליין כל הזמן לציבור.
<יוגב גרדוס: גם המערכות של המחשב של המשרדים הן מערכות תפעוליות, מרכב"ה ו - - -
מיכל בירן: לפני הציבור, מה עם חברי הכנסת?
<יוגב גרדוס: אבל במידה שיש שאלה, אנחנו יכולים להעביר את כל הבקשות.
מיכל בירן: לא, אני לא מדברת על שאלה.
מיכל בירן: זה נשמע סביר שאנחנו, שאמורים כן לפקח על ההתנהלות הזו, מה הבעיה שאת מה שכבר אושר, ואצלכם זה מעודכן איפשהו, מה הבעיה שגם לנו תהיה נגישות לזה?
<יוגב גרדוס: אבל את מקבלת, כמו שהראיתי, את התקציב המעודכן.
מיכל בירן: אבל זה כמעט פרודיה אם אתה שולח אותי אחר כך לשבת בעצמי להרכיב את מה שכבר התוכנה שלכם עשתה לבד ולהתחיל להזין כל העברה שאנחנו מעבירים.
מיכל בירן: זה לא הגיוני.
מיכל בירן: מה הבעיה שתהיה נגישות לזה?
ניסן סלומינסקי: כלומר השאלה האם אפשר לראות את תקציב המדינה בכל רגע נתון?
ניסן סלומינסקי: זה מה שהיא שואלת.
ניסן סלומינסקי: זה דבר שהוא לא פשוט.
<יעל מבורך: אני מציעה, אל"ף, אנחנו ניכנס עכשיו לנוהל העבודה החדש שאנחנו מציעים, איך אגף התקציבים בעצם יעבוד עם הוועדה כדי לפתוח את זה לדיון ולשמוע את הפידבק שלכם.
<יעל מבורך: אני אומרת מראש, צריך להבין שלנו יש מגבלות שנשמעות אולי זה, אבל הן מגבלות תפעוליות בהיבט של אפילו היכולת שלנו לשלוח לכם את הקובץ במייל.
<יעל מבורך: סוגיה שעסקנו בה בימים האחרונים.
<אמיר לוי: כ-PDF.
<יעל מבורך: אז אני אומרת שיש מגבלות תפעוליות, אנחנו יכולים לנסות לפתור כל דבר.
<יעל מבורך: בואו נציג לכם את איך אנחנו חושבים שנכון לעבוד ביחד.
<אמיר לוי: אבל בכל מקרה השאלה ברורה ונחזור אליכם גם עם זה.
ראובן ריבלין: דרך אגב, אתם יכולים בקלות לתקן את זה במחשב.
<עמי צדיק: בהחלטת הממשלה על עבדת החליטו להעביר תקציבים מחמישה משרדים, האם כל החמישה שינויים יגיעו ביחד לוועדה באותו יום?
<יוגב גרדוס: לא בהכרח.
ראובן ריבלין: הם יכולים להגיע בשלבים.
<יעל מבורך: זה תלוי במשרד, זה תלוי בהעברות של המשרד.
<יוגב גרדוס: יש משרד שמעביר לפי תפוקה, יש משרד שמעביר את הכסף מראש, יש ביצוע שמתעכב ולכן אין צורך בכלל להעביר את הכסף.
<יוגב גרדוס: אם אנחנו נחכה עם הכסף לכל המשרדים יכול להיות שהכסף יגיע בסוף השנה.
<יוגב גרדוס: אז אנחנו מעבירים כשניתן.
<עמי צדיק: כל פעם שאתם מאשרים את ההעברות של - - -
ראובן ריבלין: זה דבר שהוא בהחלט יכול לקרות ולא צריך, אבל לגבי הנושא הקודם, העדכון הזה הוא רק עניין של - - -
משה גפני: אם חודש אחרי אישור התקציב אתם מביאים לוועדה עשרות העברות תקציביות, עשרות, בכל המשרדים, בכל מיני תחומים, האם אין בזה טעם גדול לפגם?
ניסן סלומינסקי: שאל את זה ליצמן כבר בתחילת הישיבה.
ניסן סלומינסקי: הוא אמר את זה בהערה, אבל את יכולה לענות שוב.
משה גפני: בגלל שזה עלול להיראות, אני מתאר לעצמי שזה לא נכון, שיש דברים שלא רציתם להכניס בתקציב בגלל שזה היה יכול למנוע מכמה חברים להצביע בעד התקציב ואתם השארתם את זה לאחרי אישור התקציב.
משה גפני: לא שזה נכון, אבל זה יכול להיראות כך.
<אמיר לוי: אני אגיד ב-60 שניות רגע את הפתיח, כדי לנסות להשיב על השאלה.
<אמיר לוי: קודם כל גם השינויים האלה מגיעים אליכם לאישור.
<אמיר לוי: זאת אומרת בוא נניח לרגע שהתיאוריה נכונה, היא לא, אבל נניח שהיא נכונה - - -
עיסאווי פריג': הוא שאל על הטעם הרע.
<אמיר לוי: אני אענה, אני מבטיח לענות.
<אמיר לוי: אין דרך להסתיר, זה מגיע אליכם לאישור, ולא רק שזה מגיע, זה מגיע עם זרקור גדול אפילו, כי אתה רואה פנייה, יש לה דברי הסבר ולכן את זה הייתי מסיר כחשש.
<אמיר לוי: יש כמה סיבות מרכזיות שבגינן אנחנו מגיעים עם שינויים ואמרנו קודם, זה לא מעט שינויים.
<אמיר לוי: הסיבה המרכזית, צריך לזכור שאנחנו בונים את התקציב, אפילו לא בדו שנתי, בתקציב הרגיל השנתי, כמו שהיינו רגילים הרבה מאוד שנים, תהליך בניית התקציב באגף התקציבים מתחיל באפריל או במאי, לממשלה הוא מגיע באוגוסט, או ספטמבר לכל המאוחר.
<אמיר לוי: זאת אומרת אם אנחנו עושים תחזית בחודש אפריל על מס הכנסה שלילי, נניח חודש אפריל 2014, נעשה את זה לתקציב 2015, יהיו לא מעט שינויים שישפיעו על מס ההכנסה השלילי או על מקבלי קצבאות ההכנסה.
<אמיר לוי: זה דבר אחד.
<אמיר לוי: דבר שני, הממשלה עצמה עושה לא מעט שינויים במהלך הדרך.
<אמיר לוי: נתתי דוגמה את הפוליו קודם, דוגמת המסתננים.
<אמיר לוי: יש לא מעט דברים שקורים ביום יום שצריך לתת להם מענה.
<אמיר לוי: הדבר השלישי, יש גם כאן, חקיקה ומהלכים שהכנסת מחליטה עליהם, שיש להם גם משמעות במהלך השנה.
<אמיר לוי: אם אתה מצרף את שלושת הדברים האלה ביחד, יחד עם הרצון הלגיטימי של המשרדים לנצל ב-100% את התקציבים שלהם ולא לתרום להקטנת הגירעון מתוך תקציבם, אז אנחנו מקבלים תוצאה של בסביבות 1,500 פניות תקציביות בשנה.
<אמיר לוי: אמרתי בהתחלה ועכשיו נסביר את זה כאן, ברור לנו הצורך שלכם לקבל תמונה מלאה, בהירה ומדויקת ככל שניתן, ואנחנו בנוהל ננסה לתת מענה לדברים.
משה גפני: האם ההרגשה שלי נכונה, יכול להיות שהיא לא נכונה, ששנים עברו, אפילו שהיה תקציב דו שנתי, כאשר אנחנו מדברים על התקציב של השנה הנוכחית, לא מדברים על התקציב של שנה הבאה, האם זה נכון שאחרי אישור התקציב, בפרק זמן די ארוך, לא הובאו לוועדה העברות תקציביות, בוודאי לא בסדר גודל כזה?
<אמיר לוי: השאלה היא הפער של הזמן בין מתי עובר התקציב לבין מתי אנחנו מגיעים.
משה גפני: אנחנו מדברים על חודש, חודש וחצי.
משה גפני: היו העברות תקציביות, זה כבר היה בתקציב, ועל מה שאתה מדבר זה מקרים בודדים.
<אמיר לוי: אז אני אתן שתי דוגמאות.
<אמיר לוי: בשנה הזאת, בעצם המשרדים במשך שבעה חודשים פעלו ללא פניות תקציביות, כלומר בחודש אוגוסט קיבלתם רצונות של שבעה חודשים.
<אמיר לוי: זה דבר שכמעט לא קורה.
<אמיר לוי: יש הבדל בין לקבל פניות תקציביות בחודש אוגוסט כששבעה חודשים לא היו פניות, לבין לקבל בחודש ינואר, נגיד 2015, ואני בטוח שבינואר 2014 יהיו הרבה פחות מאוגוסט 2013, כי זה יהיה מאוד סמוך ל - - -
ניסן סלומינסקי: בירכנו אותו.
משה גפני: אבל את מה שענית עכשיו, אנחנו נבחן בהעברות התקציביות שיהיו כאן.
<אמיר לוי: בסדר גמור.
יצחק כהן: בעוד כמה דקות.
<אמיר לוי: אז ברשותכם נציג את הנוהל.
עיסאווי פריג': אמיר, שאלתי את גפני עליך, הוא דיבר בשבחך הרבה.
<אמיר לוי: אבל זה ברבים לא כדאי לעשות, אמרו לי פעם.
ניסן סלומינסקי: לא, מה שהוא אומר זה מקצת השבח, אם זה בפניך.
<אמיר לוי: בואו נציג עכשיו את הנוהל.
<יעל מבורך: בעצם אנחנו מציעים דרך עבודה עם הוועדה אחרי שליבנו את הדברים עם היושב ראש וקיבלנו את הדרישות ואת השינויים וראינו מה נכון לשנות בתהליך העבודה שלנו.
<יעל מבורך: למעשה אנחנו כמשרד אוצר מקבלים, שוב, את הבקשות מהמשרדים לשינויים תקציבים בשוטף וגם שולחים אותן לוועדה ברגע שהן מוכנות.
<יעל מבורך: יש לנו הליך פנימי, לא הסברתי עליו, זה נראה לי פחות מעניין, אבל גם לנו יש הליך פנימי בתוך משרד האוצר לאיך מאשרים פנייה תקציבית, זה תהליך שלוקח שני סבבים וסבב חתימות, תהליך יחסית מורכב.
<יעל מבורך: ברגע שהפנייה הזאת מאושרת היא נשלחת לוועדה.
<יעל מבורך: הוועדה מתכוונת לקיים דיון אחת לשבוע, אני מבינה שבימי שלישי, בנושאים של שינויים תקציביים ואז בעצם צריך לעשות איזה שהוא קאט ברצף של הפניות שאנחנו שולחים לכם, כך שביום ראשון - - -
ניסן סלומינסקי: אנחנו החלטנו - - -
קארין אלהרר: לא, זה מתי הוועדה תפיץ, אני רוצה לדעת מתי האוצר שולח.
<אמיר לוי: כל הזמן אנחנו שולחים, כל יום יגיעו - - -
ניסן סלומינסקי: רק רגע, דקה, אני רוצה שלב לפני כן.
ניסן סלומינסקי: מצאנו, אני מניח שזה היה גם בפעמים הקודמות, שצריך שיהיה יום אחד קבוע, כדי שמצד אחד הרפרנטים באוצר יידעו שליום הזה אין תירוצים, 'קבעתי פגישות' וכו', זה היום שבו אתה צפוי, יש לך סיכוי להופיע בוועדת הכספים, תצטרך להופיע ולא יהיו שום תירוצים.
ניסן סלומינסקי: זה מבחינת האוצר.
ניסן סלומינסקי: וגם מבחינתנו, שאנחנו נדע, זה היום וכל אחד יידע להתארגן איך שהוא רוצה ושלא פתאום אני רואה שביום שני אין לי חבר'ה, אז אני שולף העברות כספיות או הפוך, או דברים כאלה.
ניסן סלומינסקי: אז יש יום שלישי, כולם יודעים.
ראובן ריבלין: באיזה סעיף על סדר היום זה יהיה?
ראובן ריבלין: סעיף אחרון ביום שלישי?
ניסן סלומינסקי: תלוי.
ניסן סלומינסקי: רובי, בדרך כלל זה הסעיף האחרון, כי שם אנחנו לא יודעים לצפות זמן, ובסעיפים אחרים אתה יכול להגביל.
ראובן ריבלין: אוקיי, את יכולה להגיד 'נכון', ואת צודקת, הסעיף האחרון, הוא לא יכול להביא את זה לפני כן.
ראובן ריבלין: זה החשוב.
ניסן סלומינסקי: לא, את לא יכולה לפני כן, את לא יכולה להזמין אחרים, כי אנחנו לא יודעים לשער את הזמנים.
ראובן ריבלין: אז הוא לא יכול לפני כן.
ראובן ריבלין: כי באמת, לא חלילה אצל ניסן או אצל גפני, אבל היו מקרים לפני מאה שנה שהיה היושב ראש מביא כי כבר היה לו רוב.
קארין אלהרר: אז נדחה את זה לימי שלישי - - -
ניסן סלומינסקי: לא, זה רק עכשיו.
ניסן סלומינסקי: בדרך כלל ההעברות הכספיות - - -
משה גפני: אצלנו ההעברות היו ביום שלישי.
ניסן סלומינסקי: כן, גם כן, אבל הן לא חייבות לתפוס את כל היום.
ניסן סלומינסקי: עכשיו, אולי בגלל שיש הרבה, זה לוקח, אבל אחר כך נניח זה יתפוס שעה, שעתיים, אז זה כבר יהיה הרבה.
קארין אלהרר: זה מה שזה לוקח?
ניסן סלומינסקי: היו תקופות שזה לקח גם פחות.
ראובן ריבלין: זה יכול לקחת, אם את רוצה - - -
ניסן סלומינסקי: אם את רוצה, זה יכול לקחת יום שלם.
ראובן ריבלין: אם הדיון בכל פרט, זה יכול לקחת מושב שלם.
ראובן ריבלין: כאשר אגף התקציבים התחכם לוועדת הכספים באחת מהשנים, לפני שנים רבות, הוא היה עוד צעיר במערכת, ועדת הכספים עד היום הייתה דנה בבקשות שלכם.
ראובן ריבלין: עד אחרי שבעה חודשים.
ראובן ריבלין: כי הייתה הפרת הבטחה מפורשת לוועדת הכספים.
ניסן סלומינסקי: או בקשות או בבקשות ספציפיות.
ראובן ריבלין: לא, בעניין יסודי של סל הבריאות.
קארין אלהרר: אני רק רוצה להבין.
קארין אלהרר: עד עכשיו הועברו לוועדה הרבה מאוד בקשות.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה עכשיו לדבר על זה.
אלעזר שטרן: אבל יש לי שאלה רק על הנוהל הזה, קצרה.
אלעזר שטרן: אני לא מכיר את העבודה שלכם ואת מידת הדחיפות, זאת אומרת למה אי אפשר שיום חמישי - - -
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לדבר על זה.
אלעזר שטרן: לא, שנייה, אני יודע, אני רואה את הנוהל, למה אי אפשר שיום חמישי ידון ביום שלישי שאחר כך.
אלעזר שטרן: זאת אומרת בסוף זה סוג של סד - - -
<אמיר לוי: אני אגיד לפני שנצלול לזה משהו בצורה כללית.
<אמיר לוי: קודם כל זה בסוף החלטה שלכם ותיכף יושב ראש הוועדה יעלה את זה, אני מניח, אם זה חמישי או ראשון.
<אמיר לוי: אנחנו מעבירים כל הזמן.
<אמיר לוי: צריך להבין, אמרתי 1,500 פניות, בואו ניקח 250 ימי עבודה, בשבת אני לא עובד, אז זה בערך 6 פניות ליום.
<אמיר לוי: אז יש לי על השולחן כל פעם 6 פניות ליום, חלק אני חותם, חלק יש לי שאלות, חלק - - - וזה יוצא ברצף.
<אמיר לוי: אתם, כוועדה, צריכים להחליט על קאט מסוים, פנייה שהגיעה עד היום הזה, עד הדד ליין הזה, יכולה להידון בשבוע שאחרי, ופנייה שלא, תידון בשבוע עוקב לאחר מכן.
<אמיר לוי: ותיכף יעל תסביר על איזה דיאלוג נקיים בינינו כדי שתקבלו גם מענה על אותן פניות שכן עמדו בלוחות הזמנים, וזו קביעה שלכם, עוד פעם.
<אמיר לוי: יש מקרים של דברים דחופים ולכן יש יושב ראש, שהוא יפעיל את שיקול דעתו.
<אמיר לוי: אז בואו ניתן שתי דקות להציג את זה.
<יעל מבורך: נושא נוסף שאנחנו רוצים להטמיע זה האפשרות, בגלל שאתם מקבלים את הפניות לפני, לקיים איזה שהוא דיאלוג ולשאול שאלות והבהרות שאתם רוצים עוד טרם הדיון בוועדה.
<יעל מבורך: זה גם יעזור לנו להגיע יותר מוכנים וגם באמת חלק מהדברים יכולים להיפתר באותו דו שיח שנקיים לפני הדיון.
<יעל מבורך: לוחות הזמנים כבר הם יחסית צפופים, בעצם מה שאנחנו נעשה זה נקבל מהוועדה מייל מרוכז עם כל השאלות שלכם לגבי כל אחד מהשינויים התקציביים ביום ראשון בערב, ובמהלך יום שני אנחנו נשיב עליו, כך שביום שלישי נוכל במידת הצורך, אם יהיו עוד שאלות שלא נענו, לענות במהלך הדיון עצמו.
<יעל מבורך: דבר נוסף, דיברנו על זה קודם, זה באמת לזמן את משרדי הממשלה הרלוונטיים, כדי להשלים.
<יעל מבורך: שוב, יש רזולוציה שהיא רזולוציית משרד, שהיא לא רזולוציה של משרד האוצר ואז למשל שאלות שעולות פה הרבה פעמים בוועדת הכספים, כמו למשל באיזה עיר או מה המיקום הגיאוגרפי שבו מוציאים את הכסף, או כל מיני דברים שאנחנו לא מנהלים ברמת האוצר אלא ברמת המשרד, זה ישלים את התמונה לחברי הוועדה.
<יעל מבורך: כמובן יגיע נציג אגף תקציבים שמכיר את הנושא ברמה מספיק טובה כדי לענות על השאלות.
<יעל מבורך: אנחנו גם עושים שינוי בדברי ההסבר, כך שדברי ההסבר יורחבו ויעודכנו בפניות שיגיעו אליכם מעתה ואילך.
ראובן ריבלין: שאלה אליךָ.
ראובן ריבלין: האם חבר כנסת שלא הגיש שאילתה בכתב, שצריכה להיות במענה עד יום שלישי, לא יוכל להגיש שאילתות - - -
ניסן סלומינסקי: ודאי שיוכל.
ניסן סלומינסקי: ודאי, זה לא מונע.
ניסן סלומינסקי: זה רק בא להוסיף.
ניסן סלומינסקי: מה שאני רוצה לומר, מאחר שבדרך כלל ההעברות הכספיות, כל השנים שאני זוכר היו העברות כספיות נעשות בצורה כזאת שבאים לישיבה, מחלקים את הניירות ו - - -
ראובן ריבלין: באותה שנייה.
ניסן סלומינסקי: שוב, זה לא שאתה מצביע בלי להבין, יושבים כאן נציגי האוצר, נציגי המשרדים, ומנסים להסביר ואתה מצביע.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מנסים עכשיו לבנות מערכת שתהיה שקופה יותר ותיתן הרבה יותר אפשרויות.
ניסן סלומינסקי: זה ניסיון ומתברר שהוא ניסיון קשה בכמה מובנים, שהמובן הראשון זה המובן הטכני שכבר נפלנו בו.
ניסן סלומינסקי: זה לא פשוט, מתברר שזה לא פשוט טכנית ואני מניח שכל אחד יודע שהוא קיבל משהו שלא הצליח לפתוח או מה.
ניסן סלומינסקי: טמיר ידבר על זה עוד מעט.
ניסן סלומינסקי: בכל אופן, מה שאנחנו שואפים להגיע, וניסינו הפעם לבצע את זה כבר, זה שאנחנו נקבל מהאוצר עד יום חמישי, בשעה מסוימת שאנחנו מסכמים, את כל ההעברות הכספיות, מנסים ל - - -
ראובן ריבלין: מה שהגיע עד יום חמישי.
ראובן ריבלין: אל תגיד ביום חמישי מקבלים.
ראובן ריבלין: מה שהגיע עד יום חמישי, הוא מגובש לדיון ביום שלישי הקרוב.
ניסן סלומינסקי: אנחנו קובעים איתם את השעה, מתגבש פה בוועדה הנוהל כדי שחברי הוועדה יקבלו ביום ראשון בבוקר - - -
<טמיר כהן: עד הצהריים.
<טמיר כהן: נעשה את זה ככה.
ניסן סלומינסקי: אוקיי, עד שעה מסוימת.
ניסן סלומינסקי: אני אומר בגדול, יקבלו את ההעברות הכספיות בדרך הכי מסודרת שאפשר, שכרגע אנחנו טכנית עוד לא מצליחים, אבל בין האוצר לכנסת ימצאו את הדרך.
ניסן סלומינסקי: דבר נוסף שאנחנו נותנים, זה שכל אחד שיש לו שאלות, אם הוא יפנה ישירות לרפרנט, שזו בהתחלה הייתה המחשבה, אז אין שליטה על זה, אז יכול להיות שהוא יפנה מחר ויגיד 'פניתי והוא לא ענה לי', 'פניתי ולא קיבלתי', והרפרנט יגיד 'על מה אתה מדבר?