GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עידו יד שלום: אני לא מכיר שום כלל בינלאומי, ואולי אתם תתקנו אותי, שקובע מינוף וקובע בדיוק את הכללים של המינוף לגבי בנקים.
<עידו יד שלום: יש מארג שלם של מגבלות, הן לגבי הון, הן לגבי חבות, יש מגבלות פנימיות של הבנקים, אבל לא כללים מהסוג הזה.
<עידו יד שלום: והדבר האחרון הוא שהכלל הזה הוא בכלל לא פרקטי למימוש, מכיוון שאם אתה קובע מינוף והבנק מנהל את האשראי על בסיס חבות כוללת של הלקוח, אז זה לא פרקטי למעשה, אתה עושה לו מינוף ואתה נותן לו בדלת האחורית אשראי ואנחנו לא רוצים לעשות צחוק, אנחנו רוצים שניהול האשראי יהיה ניהול אשראי בסיסי וניהול אשראי סודי על בסיס כל התיק של הלקוח ועל בסיס כל ההכנסות שקיימות ואי אפשר לגזור משהו אחד ולהגיד לו 'פה ניתן לך מגבלה'.
בועז טופורובסקי: הטענה שלכם הייתה בעיקר כלפי המינוף, נכון?
בועז טופורובסקי: אז יש לי שאלה אליך, למה לדעתך בנק יכול לתת לי מינוף של 1 ל-200 ובזירות מסחר זה לא הגיוני לבקש את אותה רמת מינוף?
<עידו יד שלום: אני לא רואה שום בנק שייתן לך מינוף של 1 ל-200.
בועז טופורובסקי: 1 ל-100.
<עידו יד שלום: לא, אני לא רואה את הדבר הזה שמתנהל, כי כאשר הבנק מסווג אותך כלקוח הוא נותן לך חבות מסוימת והוא קובע את החבות שבה הוא מאשר לך, על סמך הביטחונות ועל סמך ניהול התיק, והחבות שהוא קובע לך בדרך כלל, יש ניואנסים שונים בין הבנקים, מתייחסת הן לחבות של האשראי שאתה תבקש והן למסגרת האשראי והן לעסקאות בנגזרים שתרצה לעשות.
<עידו יד שלום: אבל אם אתה תרצה לעשות עסקאות בנגזרים מהסוג של לקנות ולמכור ולקנות ולמכור, בדרך כלל, אני אגיד את זה בזהירות, כי אני מקווה שהדברים הם בדוקים, יכול להיות שיש חריגים בזה.
<עידו יד שלום: אני לא מאמין שבנק ייתן לך לפעול בצורה כזאת, בוודאי לא בחדרי עסקאות, שבחדרי עסקאות זה הדבר שמקביל למה שאנחנו מדברים, של עסקאות בנוסטרו.
<עידו יד שלום: כלומר אם אתה רוצה לעשות עסקאות במעו"ף והבנק הוא מתווך, אז יש חילוקי דעות.
<עידו יד שלום: ובאחרונה היה גם בפסיקה איזה חילוקי דעות מתי הבנק צריך לעצור אותו ולהגן עליו, שאלה שאלות שאני לא יודע בדיוק מה התשובה עליהן, זה מורכב.
<עידו יד שלום: יש בנקים שעוצרים יותר מהר, יש בנקים שעוצרים פחות, אבל בוודאי אין השתוללות כזאת בנוסטרו בסניפים.
בועז טופורובסקי: רק תן לי לחדד, אני רוצה להבין, אם לי יש 10 מיליון שקל בעובר ושב, אין לי, אבל אם יש, לא יהיה מצב שבנק ייתן לי לעשות עסקה דומה לעסקה בזירת מסחר עם מינוף של 1 ל-100?
<עידו יד שלום: אם יש לך 10 מיליון שקל, אני לא רוצה להיכנס לכל ניואנס של כל בנק, אבל מי שמחזיק 10 מיליון שקל, סביר שזה בן אדם שכבר חזקה עליו שהוא יודע מה לעשות.
<עידו יד שלום: קיימים עוד תנאים, יש גם הגדרות מסוימות שהבנקים משתמשים בהן, שדומים להגדרות של לקוח כשיר של רשות לניירות ערך, שהבנק בוחן אותו ורואה - - -
בועז טופורובסקי: אז הבנק כן ייתן לי?
<עידו יד שלום: אני אומר, אין נוהל מסוים של הפיקוח על הבנקים שמכתיב, אבל יש שכל ישר של בנקים, לראות מי זה הלקוח, כלומר האם זה לקוח שאפשר לעשות איתו עסקאות, או אי אפשר לעשות איתו עסקאות, האם זה לקוח שלא מבין כלום.
<עידו יד שלום: סכום של 10 מיליון שקל זה לא בדיוק מה שאנחנו תמיד רוצים להגן, של האדם המסכן, שהולך ומהמר בגרושים האחרונים שלו.
בועז טופורובסקי: ברור, אני מבין.
בועז טופורובסקי: אז יש לי שאלה לרשות - - -
<קריאה: רוב האנשים שיש להם חשבונות בנק בארץ ישראל - - -
בועז טופורובסקי: אני מבקש לא להפריע.
<עידו יד שלום: לא הבנתי את ההערה וגם לא הבנתי את השאלה.
בועז טופורובסקי: לא, אתה לא מתייחס לשאלה שנשאלה ללא רשות ממני.
בועז טופורובסקי: אני רוצה לשאול את הרשות, אם בנק יכול לתת לי, אם יש לי 10 מיליון שקל בעובר ושב באותו בנק, והוא יכול לתת לי מינוף של 1 ל-100, למה לא הגיוני שגם כאן אני אוכל לקבל מינוף של 1 ל-100?
בועז טופורובסקי: אם יש לי 10 מיליון שקל?
<גיא דביר: אחד הדברים שהוכנסו בנוסח התקנות האחרון הוא פטור ממגבלות מינוף לגבי לקוחות כשירים.
<גיא דביר: מה שנציג בנק ישראל אמר, שבדרך כלל על פי הקריטריונים שלהם, הוא לא קבע פה מסמרות, אבל הוא מעריך, מכיוון שקריטריונים הם לאו דווקא בהכרח זהים לקריטריונים שלנו, אז לקוח מהסוג הזה ייכנס להגדרה של לקוח כשיר.
<גיא דביר: אצלנו יש עוד מבחנים, אחד המבחנים הוא מבחן של הון, כאשר יש הון מספיק גבוה יש סיכוי שאותו לקוח ייחשב כלקוח כשיר.
<גיא דביר: לכן גם במקרה של התקנות שלנו, במקרה של לקוחות כשירים אין מגבלות.
<גיא דביר: מגבלות מינוף חלות על לקוחות שאינם לקוחות כשירים, על פי המבחנים של - - -
בועז טופורובסקי: שאלות לבנקים?
<רפאל כהן: כן.
בועז טופורובסקי: לפרוטוקול, תפקיד בבקשה.
<רפאל כהן: יועץ בחברת מסחר שוקי הון, לפרוטוקול.
<רפאל כהן: אנחנו כגוף, או כקבוצה שהולכים להשית עליה רגולציה כזו או אחרת, לא ביקשנו שהבנקים יצטרפו אלינו לתוך אותה רגולציה.
<רפאל כהן: אמרנו רק שאנחנו בחנו, קודם כל ידוע, מן המפורסמות - - -
בועז טופורובסקי: עזוב, אנחנו לא מדברים על המינוף, אני שואל אותך אם יש לך שאלה לנציג מהמפקח על הבנקים.
<רפאל כהן: אומר הנציג מהמפקח על הבנקים, עידו, מבלי לגשת ל-10 מיליון שקל, שלקוח בבנק, בחדר עסקאות, לא יכול לבצע עסקאות במינוף של 1 ל-100.
<רפאל כהן: ואני אומר, גם מניסיון בנקאי אגב, כחבר הנהלת בנק במשך שש-שבע שנים, בשנות ה-90, אני אומר לך שגם אז ובטח שהיום יש לקוחות שאינם כשירים.
<רפאל כהן: לקוח כשיר זה נשמע כאילו שהוא עבר איזה מבחן בר אור בצבא.
<רפאל כהן: לקוח כשיר, רק בשביל לסבר את האוזן, זה 12 מיליון שקל שעשה כך וכך פעולות, זה לא אחד העם, מה שנקרא, אחד מהיישוב.
<רפאל כהן: לקוחות בבנקים יכולים היום לבצע עסקאות במשא ומתן עם מנהל הסניף, עם דיונים כאלה ואחרים, עם מי שצריך בתוך המערכת הבנקאים, יכולים לבצע עסקאות במינוף של 1 ל-100, בדוק.
<רפאל כהן: יותר מכך, מסיבות שלנו, אחרות, רוצה לומר טעמים שבדקנו, מוקלט ומתומלל, מנהלי חדרי עסקאות של הבנקים הגדולים במדינה, שעובדים ב-1 ל-100.
<רפאל כהן: איך?
<רפאל כהן: בצורה פשוטה, עובדים בעיקרון של mark to market, מה שאני הצעתי בזמנו לרשות לניירות ערך שכך נעבוד, שאומרים, 'אוקיי, אתה יכול להפקיד 1%, אנחנו עובדים איתך ב-mark to market, יש לנו אמצעים - - -'.
<רפאל כהן: אגב, לנו יש אמצעים, רק בשביל לסבר עוד יותר את האוזן, דווקא לנו, לחברות שיושבות פה בטח, יש לנו אמצעים אלקטרוניים כאלה ואחרים שהם אמצעי בקרה טובים יותר במאות מונים.
<רפאל כהן: אני גם יושב ראש חברה שנקראת פורקס מאנג', שעוסקת במיכון ותוכנות בריסק מנג'מנט למערכת הבנקאית, גם בארץ ובעולם.
<רפאל כהן: בנקים כמו דרזנר ודויצ'ה, בנקים גדולים.
<רפאל כהן: למערכת הבנקאית בישראל אין את האמצעים שלנו יש לעקוב אחרי כל לקוח ולקוח בכל רגע ורגע, 24 שעות ביממה.
<רפאל כהן: בוא נחדד את זה עוד יותר.
<רפאל כהן: אמצע הלילה, שלוש לפנות בוקר, בבנקים - - -
<עידו יד שלום: זו שאלה או ש - - -
בועז טופורובסקי: רפי, באמת, אבל אני אומר לך - - -
<רפאל כהן: אם זה לא היה דברי טעם הייתי קם והולך.
<רפאל כהן: תקשיבו רגע, בשלוש לפנות בוקר, בנק, אם יהיה איזה שהוא מצב של 2008, או איזה שהיא קטסטרופה, איזה שהוא ברבור שחור שאנחנו צריכים לשים - - - אגב, הרגולציה דורשת מאיתנו לשים כסף עבור 10 ברבורים שחורים, לא אחד, זה מה שאני אומר כל הזמן, אבל בבנקים, במערכת הבנקאית, לכשיושב אדם עם פוזיציה, עם עמדה, בשווקים, בצמד מטבעות או באינדקס, או לא חשוב במה, בסחורה כזו או אחרת, וקורה דבר, אין מי שיגיב לו בכלל.
<רפאל כהן: אין מי שיעצור אותו, אין מי שזה.
<רפאל כהן: אצלנו, באופן אלקטרוני הוא כבר מתאיין, הוא איננו.
<עידו יד שלום: זו בדיוק הבעיה.
<עידו יד שלום: שאתם מוחקים אותו מאוד מהר.
<רפאל כהן: אה, באמת?
<רפאל כהן: ובבנק מה יקרה לו?
<רפאל כהן: סליחה, בבנק עוד הוא ייכנס למינוס, כי בבוקר יקום מנהל הסניף ויגיד לו, 'לא זאת שיצאת בסוף כספך חלילה, אלא שאתה חב לנו כסף' ואז הם ייכנסו לתביעה כזו או אחרת.
<רפאל כהן: האם לא כן?
<רפאל כהן: בוודאי שכן.
<רפאל כהן: האמן לי, אני מהפרקטיקה, אני יודע איך זה עובד.
בועז טופורובסקי: רפי, תודה.
בועז טופורובסקי: עידו, יש לך משהו להגיד על זה?
<עידו יד שלום: אני לא כל כך מבין את הפרזנטציה או את הטענה.
<עידו יד שלום: מה הוא טוען, שהפיקוח לא מספיק הדוק?
<רפאל כהן: לא.
<רפאל כהן: אגב, אין לי יריבות עם הבנקים, אני רק רוצה שישמעו אנשי הרשות ויושב ראש ועדת המשנה מה שאני אומר.
<רפאל כהן: אין לי יריבות עם הבנק.
<עידו יד שלום: לא, תרשה לי לענות לך.
<עידו יד שלום: אתה אומר מינוף 1 ל-100, אתה אומר כאילו הבן אדם הזה זה הדבר היחיד שהוא עושה מול הבנק.
<עידו יד שלום: אני לא אמרתי שאין מינוף 1 ל-100, אלא אמרתי שיש מארג שלם של ניהול אשראי, והלקוחות שעושים בחדר עסקאות, חזקה עליהם שהבנק מכיר אותם ואלה לא הלקוחות שאתה רוצה להגן עליהם.
<עידו יד שלום: עכשיו אתה אומר שתפסת מקרה שיש לקוח שאולי יש לו פעילות גדולה מול הבנק ויש לו גם מינוף 1 ל-100, או שזה כל מה שהוא עושה, הוא מהמר שם 1 ל-100 מדי פעם, אני לא יודע, לכן אני אומר שהדבר הזה הוא לא בר השוואה.
<עידו יד שלום: אם אתה טוען שהפיקוח בבנקים הוא לא מספיק הדוק, זה טיעון אחד, אני חושב שאתה טועה.
<עידו יד שלום: אם אתה טוען לגבי התקנות, על זה אני לא מתערב, התקנות קבעו דברים ואם אתה חושב שהם לא מספיק טובים אז תתווכח על הדבר הזה.
בועז טופורובסקי: כן?
בועז טופורובסקי: תגידי את שמך, עורכת דין?
<טל אבן-זהב: טל אבן-זהב, ממשרד הרצוג, פוקס נאמן.
<טל אבן-זהב: יש לי שלוש שאלות.
<טל אבן-זהב: קודם כל רק הערה לעניין לקוחות כשירים, אנחנו בטח נגיע לדיון בהקשר של התקנה הספציפית שגיא דיבר עליה כרגע, בעניין של לקוחות כשירים, אבל רק לסבר את האוזן, יש שם הגדרה שהיא לא מתייחסת ללקוחות כשירים כמו שהם היום בתוספת הראשונה לחוק ניירות ערך, אלא הגדרה חדשה שהחליטה הרשות שצריך להכניס לזירות, לעניין לקוחות כשירים והיא הגדרה הרבה יותר מחמירה.
<טל אבן-זהב: אבל אני בטוחה שנדון בזה.
בועז טופורובסקי: כשנגיע נדון בזה.
<טל אבן-זהב: עכשיו השאלה, אני רוצה לשאול, זה נכון, הבנקים נותנים הרבה שירותים אחרים, ובזה גם מתבטאת האפליה, כי כיוון שהם נותנים הרבה שירותים אחרים אז גם מותר להם הרבה דברים אחרים והאפליה היא לא רק בנושא של המינוף.
<טל אבן-זהב: האפליה היא למשל בפרסום כל הנתונים הכספיים לגבי הפעילות הזאת.
<טל אבן-זהב: זאת אומרת הבנקים, בגלל שהם פועלים באופן כללי, מפרסמים דוחות על כלל הפעילות שלהם, אין שום שקיפות לגבי הנתונים על פעילות כזאת של עסקאות שהן מאוד מאוד דומות לעסקאות של הזירות, אלא אם כן אני טועה.
<טל אבן-זהב: זו שאלה.
<טל אבן-זהב: והדבר השני הוא, איך בנק ישראל מתייחס לפלטפורמות שמקימים עכשיו הבנקים, עכשיו ובחודשים האחרונים, בשנים האחרונות, לפלטפורמות שהן פשוט זהות לפלטפורמות זירות סוחר.
<טל אבן-זהב: הם לא הפלטפורמה הרגילה, הם לא חדרי העסקאות.
בועז טופורובסקי: עידו, כבר תענה על זה.
בועז טופורובסקי: לפני, TRADE, שם לפרוטוקול
<יהושע אברמוביץ: כן, שוקי אברמוביץ.
<יהושע אברמוביץ: אני רוצה לשאול, אתה באת ואמרת שאתה חושב שאין להחיל את זה על הבנקים בגלל כל המארג ולכאורה הצגת מצב שהבנקים מחמירים יותר עם הלקוחות, אז האם - - -
<עידו יד שלום: מחמירים יותר ממה?
<עידו יד שלום: אני לא עושה השוואות, אני אומר שהם מנוהלים לפי כללים מקובלים ולפי סטנדרטים בינלאומיים.
<עידו יד שלום: לא עשיתי השוואה בין התקנות לבין זה.
<יהושע אברמוביץ: אבל השאלה היא אם תהיה מוכן להמליץ אצלכם שהיה וייקבעו מגבלות לגבי המינוף, שאותן מגבלות יחולו על הבנקים, הן במערכות עצמאיות, כפי שהוזכר כרגע שהן מקימות, והן במערכת היחסים הרגילה.
<יהושע אברמוביץ: אתה הצגת את זה ככה באווירה יחסית שלילית, אז השאלה למה שבנק ישראל יתנגד לאותה החלה של כללים שיחולו על כל המשק ושלא יחולו על ה - - -
בועז טופורובסקי: עידו, בבקשה.
<עידו יד שלום: אני ניסיתי להסביר, יכול להיות שלא הייתי מספיק ברור.
<עידו יד שלום: אני חושב שקיימים מספיק כללים, והרבה יותר כללים, ואני חושב שלא כדאי שזירות הפורסט ינסו לאמץ את הכללים שקיימים לבנקים, הן בנושא של ניהול אשראי, הן במגבלות של חבות, הן במגבלות של הון.
<עידו יד שלום: אני לא הולך לחפש כל מיני אטרקציות שאתה מוצא.
<עידו יד שלום: יש תקנות שכנראה מתאימות לזירות מסחר שזו הפעילות היחידה שלהן ולא מתאימות לבנקים.
<עידו יד שלום: למה שאני אאמץ את זה?
<עידו יד שלום: למה שאני אכפה כל מיני דברים שאין בהם טעם בתוך מארג ניהול האשראי של הבנקים?
<עידו יד שלום: או לפחות אני לא אמליץ על דבר כזה.
בועז טופורובסקי: ומה לגבי מה שעורכת הדין טל אבן-זהב אמרה לגבי זה שהבנקים מייצרים פלטפורמות שמאוד דומות לזירות מסחר?
<עידו יד שלום: לגבי המידע, היא אומרת לי דבר שאני לא בטוח עד כמה הוא נכון.
<עידו יד שלום: כלומר אני מכיר חדרי עסקאות, אני לא מכיר פלטפורמות שפועלות בדיוק מהדבר הזה.
<עידו יד שלום: יכול להיות שתעדכני אותי במידע שאני לא מכיר אותו, או שהוא חדש.
<טל אבן-זהב: המידע גלוי - - -
<רפאל כהן: הבנק הבינלאומי בישראל עובד על זירה בדיוק זהה למט"ח 24, שהחברה, שאני יושב ראש שלה, מספקת לו.
<טל זהר: וגם לאומי טרייד,.
<טל זהר: לאומי טרייד עובד על מערכת של קארנקס, מערכת שאנחנו משתמשים בה בחדרי עסקאות.
<עידו יד שלום: אבל דיברנו על חדרי עסקאות ודיברנו אם הגיע לחדרי עסקאות ודיברנו שעל הלקוחות ועל מארג הניהול סיכון האשראי ושאלה לא הלקוחות שצריך להגן עליהם.
<עידו יד שלום: עכשיו אתה חוזר עוד פעם, אתה אומר, 'אלה לא הלקוחות שצריך להגן ובכל זאת אני חוזר, מה עם הפיקוח על הבנק, האם הפיקוח על הבנק צריך לאשר או לא לאשר את הפלטפורמות?', לדעתי זה לא המקום לדיון במסגרת הנוכחית.
<טל זהר: אני רק רוצה לציין שסטיבי פותחים חשבון מ-10,000 דולר, לא מדובר פה על לקוחות כשירים, הם פותחים ב-FIBI FX עם מערכת של פורקס.
<טל זהר: זה כתוב, בדיוק עכשיו נכנסתי כדי לראות שאני לא טועה, אני יכול להראות לכם את זה באתר של הבנק הבינלאומי הראשון.
<טל זהר: מערכת עם לפטופ, זה פשוט כאילו לקחו באנר של זירת מסחר, אותה מערכת, אותה טכנולוגיה, אותו מינוף ואותו - - -
בועז טופורובסקי: אתה מכיר את זה, עידו?
<עידו יד שלום: אני לא מכיר את הדבר הזה.
<טל זהר: לפתיחת חשבון מ-10,000 דולר, או מ-20,000 דולר, משהו שהוא לא קרוב ללקוח.
בועז טופורובסקי: הבנתי, אתה יכול לשלוח לי את זה בבקשה ולרשות?
בועז טופורובסקי: אני רוצה לבדוק את זה.
<טל זהר: מחר בבוקר, עליי.
בועז טופורובסקי: אנחנו מסיימים את החלק הזה.
בועז טופורובסקי: עידו, תודה.
בועז טופורובסקי: אתה משוחרר, אבל שים לב, אני אומר לך, ממה שאתה אמרת, אני לא משוכנע שאם יש הגנה מכיוון הזירות אני לא בטוח שהשתכנעתי בזה שצריכה להיות הגבלה על גובה המינוף, לפי מה שאתה אומר, כי אם יש אישור לבנקים, זה לא אומר שלאחרים לא צריך להיות אישור.
בועז טופורובסקי: אני לא בטוח שכל מה שיש אצל הבנקים זה כל כך נכון וטוב רק אצל הבנקים.
בועז טופורובסקי: אבל אני אלמד את זה.
בועז טופורובסקי: אני גם רוצה לראות אם יש בנקים שעושים זירות מסחר תחת בנק, אבל זו אותה זירת מסחר עם כל התנאים, זה גם משהו שנצטרך ל - - -
<גד ירום: אפשר שאלה נוספת לעידו?
<גד ירום: האם סוחרים בחדרי עסקאות בבנקים מוגבלים מבחינת רמת ההפסד שלהם?
<גד ירום: זאת אומרת, האם הם יכולים להפסיד יותר מאת קרן ההשקעה שלהם?
<עידו יד שלום: לא הבנתי את השאלה, קרן השקעה של מי?
<גד ירום: של הלקוח.
<גד ירום: האם ניתן לו אשראי?
<עידו יד שלום: אם ניתן לו אשראי זאת אומרת שהוא יכול להפסיד יותר, אני לא מבין את השאלה שלך.
<גד ירום: אוקיי, תודה.
<עידו יד שלום: אבל השאלה מאיזה קרן אתה מדבר.
<גד ירום: קרן ההשקעה.
<עידו יד שלום: לא, אבל אתה - - -
<גד ירום: לאדם היה 10 מיליון שקלים בבנק, כל הונו, הבנק נתן לו מינוף של 1 ל-10, לדוגמה, ובעקבות ה-1 ל-10 הוא הפסיד 20 מיליון שקלים.
<גד ירום: האם הוא יכול - - -
<עידו יד שלום: בוא נגיד ככה, שאם אני הייתי עושה ביקורת בבנק הזה, היו לי הרבה הערות ביקורת.
<גד ירום: אני שואל אם זה אפשרי או בלתי אפשרי.
<עידו יד שלום: עוד פעם, אתה נכנס להוראות הפיקוח.
<עידו יד שלום: הוראות הפיקוח לא מתייחסות למצב שאדם משקיע 20, האם הוא יכול 20 מיליון.
<עידו יד שלום: יש כללים שלמים שכדי להגיע למצב כזה אתה צריך לעבור על הרבה מהם, ואז יש מערך של ביקורות.
<גד ירום: האם הבנק מאפשר ללקוחות שלו לקבל אשראי לצרכי מסחר?
<עידו יד שלום: אתה שאלת שאלה, אני אומר לך שכן.
<עידו יד שלום: אין שום מגבלה שמונעת מתן אשראי.
<גד ירום: היושב ראש, לשאלה הוא ענה בחיוב, בנק נותן אשראי ללקוחות שלו.
<עידו יד שלום: אבל אתה לקחת משפט אחד.
בועז טופורובסקי: יש משהו מהרשות שאתם רוצים להגיד בנוגע לזה?
<גיא דביר: כן, רק לגבי מתן אשראי.
<גיא דביר: אחד העקרונות של תיקון 42 זה איסור שחל על זירות מסחר לתת אשראי.
<גיא דביר: ברור שבנק נותן אשראי, בנק עוסק במתן אשראי, זה עיסוקו וכל מה שהסביר פה נציג בנק ישראל, שהמערך של הבטוחות שונה לחלוטין מהבטוחות שמקבלות זירות המסחר.
<גיא דביר: בבנק, בדרך כלל כשלקוח פותח פוזיציה, כלל הנכסים שנמצאים בבנק עומדים ומשרתים את אותה פוזיציה.
<גיא דביר: בנק מקבל לגבי חלק גדול מהלקוחות שלו, תהיינה לו הכנסות שצפויות להיכנס לחשבון, משכורות, כל זה חלק מביטחון שבנק עושה, ולבוא ולשאול את הבנק אם הבנק רשאי לתת אשראי, נכון, בנק רשאי לתת אשראי ולכן חלות עליו המגבלות שלא חלות על זירות מסחר.
<גיא דביר: אם אתם רוצים להיות בנק, אתם יכולים ל - - -
<רפאל כהן: אבל בנק גם עובד ב-1 ל-100 גם אם יש ללקוח - - -
<טל אבן-זהב: אבל בנק בעבר גם מכר קרנות עד שהחליטו שאת הפעילות הזאת עדיף שיעשה גוף אחר שמפוקח בצורה ראויה יותר ובנק לא יעסוק בפעילות הזאת במסגרת כלל הפעילויות שלו.
בועז טופורובסקי: קיבלתי, מאה אחוז.
בועז טופורובסקי: תודה רבה, עידו.
בועז טופורובסקי: ברגע שתשלחו לי, דרך אגב, את הדוגמאות מהבנקים אני אבדוק את זה.
בועז טופורובסקי: אני עובר לנושא הבא.
בועז טופורובסקי: אני ביקשתי שתהיה איזה שהיא התייחסות לפי הוראות החוק, מה ימנע מבחינה חוקית מאזרח ישראלי להמר בחו"ל אחרי שתהיה כאן הסדרה.
בועז טופורובסקי: אתם רוצים לענות על זה עכשיו או אתם מעדיפים בישיבה הבאה?
<גיא דביר: אנחנו נשמח לעשות את זה בישיבה הבאה.
בועז טופורובסקי: זה יהיה בישיבה הבאה.
בועז טופורובסקי: חבר'ה, אנחנו מתחילים לקרוא.
בועז טופורובסקי: מי מקריא?
בועז טופורובסקי: גיא, אתה מקריא?
<גיא דביר: פרק ההגדרות מן הסתם הוא משרת - - -
בועז טופורובסקי: אני רוצה שהוא יקרא את הפרק ואז גם אם יהיו שאלות.
<גיא דביר: אני מתחיל מפרק ב' - - -
<שלומית ארליך: לא, מפרק א', בהגדרות.
<גיא דביר: פרק א' של ההגדרות משרת את ה - - -
<שלומית ארליך: זה לא משנה, אתה מתחיל מהגדרות ואתה מסביר הגדרה הגדרה.
<שלומית ארליך: אם יש דברים - - -
בועז טופורובסקי: חייבים לפי הסדר.
<שלומית ארליך: להסביר כל הגדרה.
<גיא דביר: להתחיל להסביר כל הגדרה והגדרה?
בועז טופורובסקי: אני לא רציתי, אבל יש דברים שלא שואלים אותי.
<גיא דביר: (מקריא): "פרק א': פרשנות "הגדרות.
<גיא דביר: 1.
<גיא דביר: בתקנות אלה – " "איגוד מקצועי או מסחרי" – חבר בני אדם, בין מאוגד ובין שאינו מאוגד, שמטרותיו, כולן או חלקן, בקביעת אמות מידה מקצועיות, מסחריות או אתיות של החברים בו;".
<גיא דביר: זה רלוונטי לתקנה 2 שעוסקת בבקשת רישיון זירה כחלק מבדיקת המהימנות של המבקשת.
<גיא דביר: מתבקש נתונים לגבי הגורמים שנזכרים בבקשה 2 לגבי בקשות שהוגשו לאיגוד מקצועי ונדחו.
<שלומית ארליך: כאן ההגדרה היא לא רחבה.
<שלומית ארליך: כשאנחנו מדברים על חבר בני אדם, בין מאוגד ובין שאינו מאוגד, שמטרותיו בקביעת אמות מידה מקצועית, מסחריות, האם באמת זה קולע למטרה שלשמה אתם מבקשים את ההגדרה הזאת?
<גיא דביר: אז שוב, אם אנחנו הולכים לדון נגיד לגופו של עניין בסעיף 2, אני מציע שנדון בזה בסעיף 2, אנחנו כאן בהגדרות.
<גיא דביר: לא נראה לי, אדוני, להתחיל לדון בכל הגדרה במנותק מההסבר של למה היא קשורה.
<גיא דביר: אם אנחנו רוצים דרך סעיף ההגדרות להתחיל לדון על כל אחת מהתקנות, זה נראה פחות סביר.
<גיא דביר: אפשר להקריא את זה באופן פורמלי וכשאנחנו נגיע לסעיף 2 נוכל לחזור לדון ב - - -
<שלומית ארליך: אין לי בעיה שתענה ברמה הכללית ושאחר כך כשנגיע לזה נענה, אבל יש פה הרבה הפניות בתוך התקנות שמפנות לתקנות אחרת ואם אנחנו נתחיל כל פעם להגיד שנדבר על זה במקום אחר אנחנו לא נצא מזה.
<שלומית ארליך: אז אפילו ברמה כללית, להגיד בשתי מילים מה אתה חושב ולמה עשיתם את זה ככה ואחר כך נדון בזה באופן פרטני.
<גיא דביר: אז, שוב, איגוד מקצועי או מסחרי, הכוונה היא למעשה לארגונים שמסדירים את עצמם SRO, חלק מהמצגים שאנחנו מבקשים מהמבקשת מתקשרים לבקשות שהוגשו לרישיונות וגם לבקשות שהוגשו להיות חברים בכאלה ארגונים.
<גיא דביר: בעינינו אנחנו לא יכולים להגביל את זה למשהו שהוא בהכרח נובע מחוק או מ - - - יש מקומות בעולם שבהם ההסדרה נעשית על ידי גופים וולונטריים, זה כל הרעיון של SRO, הרעיון הוא לקבל מידע לגבי בקשות שהוגשו לגופים מהסוג הזה.
בועז טופורובסקי: עשה לי טובה, תמשיך.
<רפאל כהן: יש לי הערה על הנושא הזה.
בועז טופורובסקי: לא, אין לך הערה.
בועז טופורובסקי: אני רוצה את ההערות בסוף הפרק.
<רפאל כהן: סליחה, גם ככה הסעיף הזה הוא - - -
בועז טופורובסקי: הערות בסוף הפרק.
<קריאה: אדוני היושב ראש, זה סעיף ארוך, זה המון סעיפים.
<רפאל כהן: זה המון עמודים, הפרק הזה.
בועז טופורובסקי: זה לא ייגמר.
<גיא דביר: למיטב זיכרוני, שלומית, התחלנו בדיון הזה בעבר, שם דווקא הסיכום היה שאנחנו מתחילים מפרק ב' ולא עוברים על סעיף ההגדרות בנפרד.
<גיא דביר: זה נראה לי קצת חסר טעם.
<שלומית ארליך: בדרך כלל אנחנו עושים את זה בצורה מסודרת.
<שלומית ארליך: זו לא פעם ראשונה בתקנות ניירות ערך, אנחנו מתחילים מההגדרות, עוברים סעיף סעיף, גם אם בהגדרות אתה רוצה להסביר את זה ברמה הכללית, אין בעיה, אבל בגדול אנחנו לא נחזור כל פעם.
<שלומית ארליך: גם במהלך התקנות יש הפניות לתקנות אחרות, לא נחזור כל פעם תקנה אחורה, תקנה קדימה, אנחנו עושים את זה במסודר, מתחילים מהתחלה, מסיימים בסוף ומסבירים כמה שאפשר תוך גם מתן הזדמנות לגורמים השונים להעיר את ההערות שלהם.
בועז טופורובסקי: אני אשאל אחרת.
בועז טופורובסקי: לפי החוק או התקנון של הכנסת, מה - - -?
<שלומית ארליך: אין התייחסות.
בועז טופורובסקי: אין התייחסות?
בועז טופורובסקי: מעולה.
בועז טופורובסקי: תקריא את כל פרק א', בבקשה.
בועז טופורובסקי: אני רוצה שתקריא את כל פרק א', אחר כך אנחנו נדבר.
<שלומית ארליך: טוב, אנחנו נצטרך - - -
<קריאה: אז אי אפשר להתייחס ל - - -
בועז טופורובסקי: לא, הוא קודם כל מקריא את כל פרק א'.
<קריאה: אז אנחנו למעשה נחזור עוד פעם מהתחלה?
<גיא דביר: (מקריא): " "אתר האינטרנט של החברה" – אתר האינטרנט באמצעותו מציעה החברה את שירותיה לציבור הלקוחות ובנוסף כל אתר אינטרנט באמצעותו יכול לקוח לתת הוראות לביצוע בזירה; " "בטוחה" – סכום הכספים האמורים בפרטים (1) ו-(2) בניכוי כספים שהחברה זכאית לקבל מן הלקוח בשל פעילות השקעה שטרם הסתיימה, ובלבד שהחברה רשאית להשתמש בהם לכיסוי התחייבויות של הלקוח כלפי החברה על פי תנאי הסכם המסגרת עמו: "(1) כספים שלקוח זכאי לקבל מן החברה בשל פעילות השקעה שטרם הסתיימה; "(2) כספי הלקוח.
<גיא דביר: " "בטוחה נדרשת" – שיעור הבטוחה הנדרש מלקוח בשל עסקה כאמור בתקנה 5; ""הוראות שמירת מסמכים" – ההוראות המפורטות בפרק ז'; " "הסכם המסגרת" – הסכם בין החברה ללקוח הקובע את הזכויות, המחויבויות וההתחייבויות של כל צד להסכם הערוך לפי התוספת הראשונה; " "התחשבנות" – חישוב הזכויות שצד אחד לחוזה או לעסקה, לפי העניין, מחזיק בהן כלפי הצד השני, בשל שינויים בשווי החוזה או העסקה שאירעו ביחס למועד החישוב האחרון; " "זירה" – זירת סוחר כהגדרתה בסעיף 44יב לחוק; " "חברה" – חברה, המנהלת זירה; " "חברה מדרגת" – חברה מדרגת ישראלית או חברה מדרגת בין-לאומית; " "חברה מדרגת ישראלית", "חברה מדרגת בין-לאומית" – כהגדרתן בתקנה 118; " "חברה מוגבלת" – חברה המנהלת זירת סוחר כהגדרתה בפסקה (2) להגדרת "זירת סוחר" בסעיף 44יב לחוק, ובלבד שאינה צד נגדי להתחייבויות הגלומות במכשירים הפיננסיים שהיא מציעה למסחר; " "חוזה לקוח" – מכשיר פיננסי, שבו סוחר לקוח, שחברה היא צד נגדי להתחייבויות הגלומות בו; " "חשיפה לסיכון אשראי" – כהגדרתה בתקנה 118; " "כללי החשבונאות המקובלים" – כהגדרתם בתקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים), התש"ע-2010; "כספי לקוח – כל אחד מאלה: "(א) כספים אשר הפקיד הלקוח ברשות החברה בניכוי התחייבויות שנוצרו ללקוח כלפי החברה בגין פעילות השקעה שהסתיימה לפי תנאי הסכם המסגרת עמו; "(ב) כספים להם זכאי לקוח בשל פעילות השקעה שהסתיימה; "(ג) כספים להם זכאי לקוח לפי תנאי מכשיר פיננסי; "(ד) כספים להם זכאי הלקוח לפי הסכם המסגרת כהגדרתו בתקנה 49(ג); "(2) לעניין זה, ביצעה החברה התחשבנות יומית לפי ערך שוק נוכחי (mark to market) אל מול לקוח על פי תנאי הסכם המסגרת עמו – יראו את פעילויות ההשקעה, שלגביהן בוצעה ההתחשבנות, כפעילויות השקעה שהסתיימו במועד ההתחשבנות; " "לקוח", "מכשיר פיננסי" – כהגדרתם בסעיף 44יב לחוק; " "מוסד כספי מחוץ לישראל" – מוסד כספי מחוץ לישראל העוסק בקבלת פיקדונות ואשר נתון לפיקוח של מי שמוסמך לעניין זה באותה מדינה; "מחיר ה-CDS"
<גיא דביר: – מחירי חוזי Credit Default Swap לשנה ולחמש שנים כפי שמצוטטים במערכות מידע בין-לאומיות; " "מקור סיכון אשראי" – צד אחר שבשלו קיימת חשיפה לסיכון אשראי בגין רכיב סיכון אשראי; " "מקור סיכון אשראי מהותי" – מקור סיכון אשראי שסך כל ערך החשיפה של רכיבי סיכון אשראי ביחס אליו, מתוך סך כל ערך החשיפה של כל רכיבי סיכון האשראי, עולה על 5%; " "משמורן" – תאגיד המספק משמורת על נכסי לקוחות החברה; " "נושא משרה בכירה" – כהגדרתו בסעיף 37(ד) לחוק; " "נכס בסיס" – סחורה (Commodity), שער ריבית, מטבע, שער חליפין, מדד או כל מכשיר פיננסי אחר אשר ערכו של מכשיר פיננסי שהוא הסכם או הסדר נגזר מהם; " "נכס לקוח" – מכשיר פיננסי, שבו סוחר לקוח, שאינו חוזה לקוח; " "עמלה" – לרבות עמלה שאינה גלויה, עמלת גלגול חוזה, מרווחי ריבית ומרווחי ציטוט; " "עסקה" – עסקה במכשיר פיננסי; " "עסקה כפויה" – עסקה המבוצעת לחשבונו של לקוח מבלי שהלקוח הורה על ביצועה; " "ערוצי דיווח" – מערך נוהלי הדיווח וחובות הדיווח, לגורמים בתוך הזירה ולגורמים מחוץ לזירה, החלים על הזירה; " "ערך חשיפה של רכיב סיכון אשראי" – כהגדרתו בתקנה 121; " "צד קשור" – כהגדרתו בכללי החשבונאות המקובלים; " "קבוצה" – קבוצה של תאגידים ויחידים שמקיימים ביניהם קשרי שליטה לרבות חברת-בת, חברה קשורה וחברה בשליטת חברה השולטת בכל אחת מהן; " "רואה החשבון המבקר" – כמשמעותו בפרק החמישי לחוק החברות; " "רישיון" – רישיון זירה כהגדרתו בסעיף 44יב לחוק; " "רכיב סיכון אשראי" – כהגדרתו בתקנה 118; " "רכיב סיכון שוק" – "רכיב סיכון שוק כללי", "רכיב סיכון שוק מטבעי", "רכיב סיכון שוק מנייתי", "רכיב סיכון שוק תלוי סחורה", "רכיב סיכון שוק תלוי ריבית" – כהגדרתם בתקנה 118; " "שירותי רשות הדואר" ו-"שירותי דואר" – "שירותי דואר", כהגדרתם בחוק הדואר, התשמ"ו-1986; " "תאגיד בנקאי", כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981 (להלן – חוק הבנקאות);
<גיא דביר: " "תחום פעילות" – כמשמעותו בסעיף 3 לתוספת הראשונה לתקנות פרקי תשקיף; " "תקנון" – כמשמעותו בסעיף 44יח לחוק; " "תקנות דוחות תקופתיים ומיידיים" – תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים), התש"ל-1970; " "תקנות פרטי תשקיף" – תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף, מבנה וצורה), התשכ"ט-1969".
<טל אבן-זהב: אדוני היושב ראש, הנוסח שחולק הוא לא הנוסח החדש.
<טל אבן-זהב: מה שאתה מקריא הוא נוסח נכון, אבל הנוסח שחולק הוא לא נכון.
בועז טופורובסקי: חולק לכם נוסח לא מעודכן?
<טל אבן-זהב: הוא נוסח של יוני.
<טל אבן-זהב: לנו יש עותקים שלנו, אבל פשוט צריך לשים לב, אם הוא מחובר לפרוטוקול או משהו.
<שלומית ארליך: היה נוסח עדכני בדיון הקודם, כנראה בטעות הדפיסו את הנוסח הקודם קודם.
בועז טופורובסקי: הרשות, אני רוצה שאתם תהיו יותר עם היד על הדופק על זה, כי זה תפקידכם.
בועז טופורובסקי: תהיו עם היד על הדופק, תוודאו שהנוסחים זהים וגם תעשו ישיבות מקדימות עם הייעוץ המשפטי של הוועדה.
בועז טופורובסקי: לדעתי זה ראוי, כי עכשיו אני רואה את כמות השאלות שיש לה וחבל, אלה דברים שאפשר היה לעשות גם בעבודה מקדימה.
בועז טופורובסקי: כן, שאלות?