GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יהושע אברמוביץ: כל פעם שואלים אותנו למה אתם לא הולכים לארצות הברית, אנחנו אומרים שהתשואה על ההון היא נמוכה, לא מעניין אותנו, מעניין אותנו להשקיע את הכסף שלנו במקומות שהתשואה על ההון היא - - - ואז מה שעלול לקרות, יכול להיות שזה בסדר מבחינת התוצאה, שאם ההון העצמי יהיה גבוה מדי, לחברות לא יהיה כדאי לפעול, יהיו פה אולי שחקן, שניים, שלושה, וזה כמובן יבוא לידי ביטוי בתחרותיות.
בועז טופורובסקי: רק הון עצמי, מה אתה מציע?
<יהושע אברמוביץ: האמת שפה אני חושב שהרשות הייתה צריכה ללכת בדרך הדרגתית, הווה אומר לקבוע הון עצמי, אולי בהתחלה אפילו מינימום של מיליון דולר, להפעיל את הנוסחה, להריץ אותה איזה שהיא תקופה של שנה, לראות מה הנוסחה אומרת, לבוא אחרי שנה - - - הרשות כשהיא רוצה היא יודעת לבוא לשולחן הזה ולבקש ולבוא כעבור תקופה של ניסיון, כדי שיבינו את המשמעויות, ולהציע אז את נוסחת ההתאמה שהיא פונקציה של הסיכון התפעולי, כשלכל המרכיבים אני מסכים, אני רק חלוק עם אנשי הרשות לגבי המשקלות.
<יהושע אברמוביץ: או לאמץ נוסחה שהיא לפי הפונקציה שהרשות מציעה, אבל היא במשקולות עם שיעורים הרבה יותר נמוכים מכפי שהרשות קבעה, מתוך ראייה שיכול להיות שהרשות מקלה אולי בשלב ראשון, אבל לעומת המצב הקיים היא מחמירה, כי היום אין דרישות הון עצמי, היום מי שרוצה להקים חברה בישראל יכול לעשות את זה עם הון עצמי אפס.
<יהושע אברמוביץ: אז אני אומר, תעשו מינימום של מיליון דולר, תתחילו, תבדקו את העניין ותבואו כעבור איזה שהוא פרק זמן, תאמצו הצעה שהיא דומה להצעה שהרשות מביאה היום, תבדקו את השיעורים, כדי שיהיה מצב שבאמת יפעלו פה חברות תחת פיקוח, תחת רגולציה, אבל בצורה הדרגתית.
<יהושע אברמוביץ: אני חושב שאם תאומץ הנוסחה הנוכחית, בהנחות שאנחנו עושים, ופה אני אומר, אנחנו בשיתוף פעולה מאוד הדוק עם אנשי הרשות ואנחנו ממש מחליפים פה מידעים בצורה הכי גלויה והכי פתוחה.
<יהושע אברמוביץ: אני חושב שאם אין איזה טעות בפרשנויות שלנו, זו רמת הון עצמי שלא מאפשרת כדאיות של פעילות בישראל וחבל.
<יהושע אברמוביץ: אני חושב שעדיף לעשות את זה בצורה הדרגתית.
בועז טופורובסקי: הבנתי, תודה.
בועז טופורובסקי: פרופ' האוזר, נשמע עוד ואחר כך אני אשמח שמי שתחליט, אתה או מי שתחליט, יגיב, רק אני מסכם את מה שאתה אמרת.
בועז טופורובסקי: אמרת שיש שלוש בעיות מרכזיות, מינוף, הצעת 1 עד 25 למניות, 1 ל-50 לסחורות - - -
<יהושע אברמוביץ: סחורות ומטבעות עיקריים.
בועז טופורובסקי: כל מה שלא מניות.
בועז טופורובסקי: או טופסולוגיה והון עצמי, וזו פעם ראשונה שאני שומע על הצעה להון עצמי, כי ראיתי את כל ההיסטוריה והצעת או מיליון דולר ולנסות כל מיני נוסחות בתקופה מסוימת, או את הנוסחה של הרשות אבל עם מספרים יותר נמוכים.
בועז טופורובסקי: זו פעם ראשונה שאני שומע.
בועז טופורובסקי: תיכף תהיה לזה התייחסות.
בועז טופורובסקי: לגבי בנקים נתת דוגמה שבבנקים יש מינוף, חוץ מזה שבבנקים יש רגולציה.
בועז טופורובסקי: חוץ מזה שבבנקים יש רגולציה הבנתי שבעבר ביקשו התייחסות של המפקח על הבנקים, הם אמרו שהם התייחסו, עד היום עוד לא קיבלנו התייחסות מסודרת.
בועז טופורובסקי: אנחנו גם נזמין אותם ונבקש שיבואו עם התייחסות מסודרת וברורה לטענות שיש, מבחינת ההשוואות לבנקים.
<טמיר כהן: הם הוזמנו כמובן לדיון.
<רפאל כהן: כבוד היושב ראש, רק הערה אחת לנושא הזה של הבנקים.
<רפאל כהן: בזמנו, כשהתחילו בנושא התקנות הספציפיות האלה התארגן איגוד הבנקים בישיבת ערב, מה שנקרא, ופנה לגוף המחוקק ואמר 'הכול בסדר, אנחנו גם נעזור לכם', אלא מאי?
<רפאל כהן: 'אנא דאגו שאנחנו נהיה מחוץ לרגולציה הזו.
<רפאל כהן: אנחנו תיכף ניגע בנושא התחרותיות שתהיה לנו עם חברות אחרות ועם הבנקים - - -
בועז טופורובסקי: אין בעיה, אז אתה כבר תעלה את זה ואנחנו נבקש, אל תדאג, הבנקים יבואו לפה והם יצטרכו לענות על כל השאלות ואתה תוכל גם לענות על מה שהם הולכים להגיד.
בועז טופורובסקי: אני גם ביקשתי מסמך מהממ"מ (מרכז המחקר והמידע של הכנסת) שעושה השוואה עולמית של כל ההסדרה שיש בעולם, אני מבקש גם שנזרז אותם ואנחנו נתקדם.
בועז טופורובסקי: הבא בתור, טל זהר.
<טל זהר: יו"ר האיגוד של זירות מסחר בישראל ומנכ"ל של חברת FXCM, חברה שיש לה רגולציה בארצות הברית, בבריטניה, ביפן, בהונג קונג, באוסטרליה ובתהליכים בעוד כמה מקומות שמתרחשים בהם היום תהליכים דומים לאלה שאנחנו יושבים בהם כאן.
<טל זהר: אחת החברות הגדולות בעולם, שנסחרות בבורסה של ניו יורק.
<טל זהר: לפני שאנחנו יורדים לפרטים הייתי רוצה לדבר על איך אנחנו רואים את החוק הזה.
<טל זהר: אני רואה בחוק הזה לא פחות מהזדמנות אדירה למדינת ישראל ואני אגיד גם למה.
<טל זהר: אנחנו רואים רגולטורים שפעלו באופן חכם ואנחנו רואים רגולטורים שפעלו באופן פחות חכם ומה הייתה התוצאה בעולם.
<טל זהר: אפשר גם לראות את התוצאות בסגמנטים אחרים ולא רק בתחום שלנו, אבל אני רוצה דווקא לדבר על התחום שלנו.
<טל זהר: הגיעו הרגולטורים בבריטניה, זה לקח להם הרבה שנים אבל הם הגיעו לרגולציה שהיא מאוד מאוד תחרותית.
<טל זהר: מה שקרה בבריטניה זה שהון בהיקפים אדירים זורם לבריטניה, לא רק מהאזרחים הבריטים, אלא מכל רחבי אירופה והעולם.
<טל זהר: אם בבריטניה יש 100,000 או 200,000 לקוחות פוטנציאליים, קיימים שם היום כמה מיליונים של לקוחות בתחום שלנו וזה משפיע בצורה מדהימה על הכלכלה הבריטית.
<טל זהר: העובדים נמצאים שם, העמלות נגבות שם, ההכנסות שם, המיסים שם וקרנה של לונדון ושל אנגליה בכלל, כמרכז כלכלי צומח, קורה שם, לכן גם יוזמות פיננסיות קורות שם וחברות חדשות קורות שם והכול קורה שם, בגלל שהרגולטור שם יצר בסיס לא פשוט תמיד, אבל מאוד תחרותי כלפי הלקוח ומאוד כדאי לחברות כדי להיכנס לשם.
<טל זהר: לכן היום כל חברה שגדולה מספיק ויכולה לעמוד בזה שואפת להיכנס לעולם הזה, כי שם גם החזר ההשקעה טוב וגם הלקוחות יבואו.
<טל זהר: למה יש החזר השקעה טוב?
<טל זהר: כי הלקוחות רוצים את הרגולציה הזאת.
<טל זהר: וכשאנחנו מדברים על תהליכים אחרים, כמו למשל, ואני דווקא אתחיל ממה שהרשות אוהבת לדבר עליו, על ארצות הברית, והיום אפשר להגיד בוודאות, שאנחנו גם יו"ר איגוד זירות המסחר גם בארצות הברית בתחום הזה, היה שם תהליך פוליטי ש-CFTC, החברות שסוחרות ב-future contracts, ראו שהחברות שלנו הפכו להיות יותר תחרותיות והם עשו כל דבר כדי להרוס את השוק ואפשר להגיד היום שהרגולטור חיסל את השוק, מ-400 חברות היום יש 7 כבר, רציתי לתקן כי היו 8 עד לפני כמה חודשים, היום יש 7.
<טל זהר: כל לקוח אמריקאי שיכול לעשות את זה סוחר מחוץ לארצות הברית, ההון זורם החוצה מארצות הברית ואין שום קוהרנטיות, כמו שאני עוד מעט אראה, אין קוהרנטיות בנושא של המינוף, גם בישראל, וגם בארצות הברית אין.
<טל זהר: היום כל לקוח, אגב גם ישראלי, אבל גם אמריקאי, יכול להיכנס ולקנות חוזה על היורו דולר, במינוף נע, תלוי באיזה בורסה, הוא יכול גם להגיע עד מינוף של 420, ואף אחד לא אומר שום דבר ואף אחד לא מזהיר אותו שזה מסוכן ואף אחד לא צריך לכתוב בחוזה ההתקשרות ש - - -
בועז טופורובסקי: בבורסה הוא יכול לקנות?
<טל זהר: כן, ב-futures, בבורסה של הסחורות חוזים שנעים בין הכי נמוך זה 66 והכי גבוה זה 420 ואלה חוזים על נכס מדויק כמו הנכסים שלנו, על היורו דולר ואפילו על השקל יש שם חוזה.
בועז טופורובסקי: גם בבורסה הישראלית?
<טל זהר: אני רק רוצה לדבר על ההזדמנות העולמית ואז אני גם אדבר על העניין בישראל.
<טל זהר: גם בישראל אין קוהרנטיות בעניין הזה של המינוף.
בועז טופורובסקי: לכמה מינוף אפשר להגיע בישראל?
<טל זהר: בישראל, אני אתן דוגמה, למשל אופציות על דולר-שקל, מינוף של 1 ל-100.
<טל זהר: מובנה, אי אפשר פחות.
<טל זהר: אנחנו לא מאלצים מינוף של 1 ל-100.
<טל זהר: אם אנחנו מדברים על הבנקים, אז הבנקים יעידו ואני מעדיף דווקא שהממ"מ יגיד את זה, אבל מהניסיון שלנו, עם לקוחות שהם גם שלנו וגם של הבנקים, המינוף שם יכול להגיע למינופים מאוד גבוהים.
<טל זהר: ויותר מזה, לפעמים, אם זה חברה שמתעסקת בזה, אבל לא חברה גדולה גם, הבנק נותן לחברה אשראי ועל האשראי הוא נותן לחברה מינוף.
<טל זהר: בעצם המינוף המעשי במצב הזה הוא אינסופי, כי אין בכלל ביטחונות, אבל אני מעדיף שהבנקים יעידו על הנושא הזה.
<טל זהר: בקיצור אנחנו נמצאים היום בצומת החלטה, האם אנחנו רוצים להביא משקיעים מכל העולם, שיבואו, וחברות שיבואו מכל העולם ויכניסו כסף של משקיעים זרים לישראל גם.
בועז טופורובסקי: טל, אני רוצה שתעשה לי את זה יותר מסודר ויותר קצר ויעיל.
בועז טופורובסקי: אתה אומר שבבריטניה העולם הרבה יותר טוב מאשר בארצות הברית, אבל בוא נגיע למה כאן זה לא יותר טוב.
בועז טופורובסקי: מה יותר טוב?
בועז טופורובסקי: מה ההצעות שלך?
בועז טופורובסקי: מה הבעיות שלך עם הצעת התקנות ומה ההצעות שלך לשיפור?
בועז טופורובסקי: בגדול.
<טל זהר: בגדול, בדיוק, ראינו מצגת מאוד יפה והרשות עבדה מאוד קשה על הנושא הזה ואני מודה להם על זה שהם פה וגם לכל הגופים האחרים, יש פה אנשים ממס הכנסה וממשרד האוצר ואני מקווה גם שבפעם הבאה יבואו מהבנקים או מבנק ישראל, ואני חושב שהם דיברו בגדול על שני נושאים שאני חושב שהם מאוד חשובים, אחד זה ההגנה על המשקיע והשני זה יציבות החברות.
<טל זהר: אלה שני נושאים שבהחלט צריך להתייחס אליהם בצורה מאוד מאוד מכובדת, אבל שני הדברים האלה יושבים על היסוד המרכזי, שהוא יסוד התחרותיות, בלעדיו אין שום דבר וזה, כמו שראית בפתיחה, לא הוזכר.
<טל זהר: אם אין תחרותיות אין שום טעם בכל השאר, אנחנו רואים את זה ב - - - אני לא חברה שנסחרת בבורסה בתל אביב, אבל אנחנו עובדים עם חברות כאלה ואני גם קורא את מה שהם אומרים.
<טל זהר: מה שהם אומרים, זה לא שבישראל קשה יותר מבחינה כלכלית, אלא מבחינה תחרותית לא תחרותי להיות בבורסה בתל אביב מכל מיני סיבות, ואז הם בוחרים לצאת החוצה.
<טל זהר: עכשיו, שוב, אני לא מומחה לנושא הזה, אני קורא כמו כולם את הדברים, אבל אני יכול להסתכל על מה שקרה ביפן, אני יכול להסתכל על מה שקרה בארצות הברית, שהשילוב של עלייה קיצונית בדרישות ההון וירידה חדה במינוף גרמה לזה שפשוט השוק כמעט נעלם.
<טל זהר: נותרנו שם אנחנו ועוד 6 חברות אחרות ולפי הערכות שלנו 6 כי ממש עוד חברה לפני חודשיים נסגרה ואנחנו צופים שהתהליך הזה יימשך עם לפחות עוד 2 חברות בארצות הברית.
<טל זהר: אני לא חושב שזה מה שהתכוונו שם כשחוקקו את התחום הזה, אבל, שוב, הסברתי, בארצות הברית המצב הוא מאוד שונה, יש שם כוחות פוליטיים שמשפיעים על הדברים.
<טל זהר: יכול להיות שגם אצלנו, בארץ, יש גופים שדוחפים שאנחנו נהיה פחות תחרותיים.
<טל זהר: יכול להיות וצריך לזכור את זה גם.
בועז טופורובסקי: תראה, אף אחד לא דוחף אותי, אבל אתה עוד לא נותן לי מה אתה רוצה לשפר.
<טל זהר: אני מסכים עם מה ש-AVA העלו כנושאים מרכזיים, אני רואה בצורה אחרת את הפתרון לנושא הזה.
<טל זהר: שני הנושאים המרכזיים, בנושא המינוף, אני חושב שאנחנו צריכים ליישר קו עם העולם, לא אנחנו החלטנו מה תחרותי ומה לא, וגם בשום תחום אחר בכלכלה אנחנו לא מחליטים מה תחרותי ומה לא, מי שמחליט זה הלקוחות והלקוחות רוצים סטנדרט של מינוף.
<טל זהר: אני, אם תשאל אותי, אני חושב שלסחור במינוף גבוה זה לא תמיד נכון, במיוחד באסטרטגיות מסוימות, אבל לא אני הלקוח והלקוח בעולם רוצה מינוף גבוה.
<טל זהר: הוא הראה את זה ביפן והוא הראה את זה בארצות הברית והוא יראה את זה גם אצלנו אם אנחנו לא ניתן לו את זה, ולכן אני רוצה ליישר קו עם אירופה, שהיא החלופה המרכזית של לקוח ישראלי ומה שאני רוצה, אני רוצה שיהיה מחיר ללתת מינוף.
<טל זהר: זאת אומרת אם אני מחליט לתת מינוף גבוה יותר ללקוח, דרישות ההון שלי יעלו.
<טל זהר: ברגע שדרישות ההון שלי עולות ההחזר שלי על ההשקעה יורד ולכן יש לי עלות על זה.
<טל זהר: אני לא חושב שצריכה להיות הגבלה על המינוף.
<טל זהר: אם אתה תראה לנכון שכן צריכה להיות הגבלה על המינוף, אני לא חושב שהמינוף צריך להיות נמוך מ-1 ל-200, לא בגלל הדעה האישית שלי, אלא בגלל שזה הסטנדרט לכל האזור שלנו, זה מה שהיום מציעות חברות.
<טל זהר: אגב, יש הרבה חברות שמציעות 1 ל-400.
<טל זהר: בגלל זה אני חושב שזה לא נכון בכלל להיכנס לנושא הזה ברגולציה בצד של המינוף אלא בצד של המחיר.
<טל זהר: הרשות יכולה ליצור ויש מודלים כאלה קיימים ואפשר ליישם אותם, שברגע שאני מאפשר מינוף גבוה למישהו אני חוטף קנס בצד אחר, כי אני צריך להביא עוד הון מהבית.
<טל זהר: ואני, אני אומר לך שאני עושה את זה היום במקומות אחרים, היום יש לקוחות שאני שוקל טוב מאוד איזה מינוף אני רוצה לתת להם, כי אם זה אומר שבא אליי לקוח ואני צריך בשבילו להשכיב עוד מיליון דולר ביטחונות, אז אני לא אעשה את זה, כי זה לא שווה לי.
<טל זהר: כי אני לא ארוויח עליו את התשואה על המיליון דולר שאני צריך להשכיב.
<טל זהר: לכן אני חושב שזו צריכה להיות הדרך.
<טל זהר: אם הוועדה תראה לנכון שכן צריך להתעסק בנושא הזה של הגבלת המינוף, אני חושב שלא צריך לרדת מ-1 ל-200, מכיוון שזה הסטנדרט בעולם ואנחנו לא יכולים להמציא את הסטנדרט.
בועז טופורובסקי: זהו?
<טל זהר: זה הנושא של המינוף.
בועז טופורובסקי: יש לך עוד נושאים?
בועז טופורובסקי: על דרישות הון ועל - - -
<טל זהר: יש לי עוד בערך 84 נושאים שונים לדבר עליהם, אבל - - -
בועז טופורובסקי: הדבר המרכזי זה המינוף?
<טל זהר: המינוף ודרישות ההון.
בועז טופורובסקי: אבל שילבת אותו עם דרישות ההון, אני לא הבנתי לגמרי מה אתה אומר.
<טל זהר: בדיוק, אני רוצה לדבר עכשיו רק על שני נושאים.
<טל זהר: אם לא נעבור אותם אנחנו לא נהיה כאן, כי פשוט לא ישתלם לנו להיות כאן, כי הלקוחות שלנו לא יהיו כאן.
<טל זהר: אם אנחנו נצליח לעבור בהצלחה את שני הנושאים האלה, מינוף ודרישות ההון, אנחנו ניכנס לכל הפרטים על האגרות שכבר דיברו עליהם ורגולציה של אנליזה ועוד 1,000 נושאים אחרים של גילוי וחשיפה ודוחות ויש לכל אחד מהנושאים האלה הרבה התייחסויות ויש דברים שאנחנו רואים, שהרשות עשתה, שהם מאוד נכונים ומאוד יפים, ויש דברים שאנחנו חושבים שצריך קצת לדייק אותם.
<טל זהר: נדבר על נושא ההון.
<טל זהר: גם בנושא ההון אני חושב שצריך לזכור את קהל היעד של השוק בישראל.
<טל זהר: אנחנו יודעים בגדול, מהניסיון שלנו במדינות אחרות, שמספר הלקוחות הפוטנציאליים בתחום שלנו נגזר מהאוכלוסייה של המדינה והוא עומד על בערך 0.1%.
<טל זהר: במדינות מפותחות זה קצת יותר, במדינות מתפתחות זה קצת פחות, זה מעמיד את ישראל על בערך בין 7,000 ל-10,000 לקוחות פוטנציאליים, ולכן צריך להבין שכל הדיון הזה, אם נשווה אותו למשל לדיון על תעודות סל, שיש בו בערך 600,000-700,000 משקי בית שפעילים בו, אנחנו מדברים על שוק מאוד קטן וצריך להתאים את דרישות ההון.
<טל זהר: אם אנחנו מסתכלים על אירופה וגם על מדינות אחרות, הסטנדרט של מיליון דולר מתייחס לזה שאתה מקבל גישה לכמעט כמה מאות מיליוני אנשים ומתוכם מן הסתם למעל מיליון לקוחות פוטנציאליים.
<טל זהר: אני חושב שבדרישות ההון צריך לעשות שני דברים.
<טל זהר: אני חושב שצריך להתייחס לשני מודלים, כמו שקיים באירופה, מודל של חברה שכן לוקחת כספי לקוחות, אבל לא לוקחת סיכון לעולם כנגד הלקוחות, זאת אומרת היא מתייחסת להעביר 100% מהעסקאות של הלקוחות שלה לגורם שלישי, והיום לא קיימת התייחסות לזה בתקנות.
<טל זהר: הדבר השני, לנושא של דרישות ההון, צריך להפחית אותן, גם את המקדמים, אני חושב שדווקא כאן אני מצטרף למחשבה שהעלה שוקי מ-AVA, שליצור איזה שהוא בנץ' מארק ראשוני, ולדבר על הנושא של המקדמים אחרי, כמו שגיא מהרשות אמר, שיהיה להם ניסיון וקשר יותר אינטימי עם המספרים.
<טל זהר: הם יוכלו לקחת את המספרים שלנו, כי אנחנו נהיה מחויבים לדווח עליהם, הם יריצו עליהם הרבה מאוד מודלים ולא מודלים תיאורטיים.
<טל זהר: אגב, גם הרשות אמרה לנו כמה וכמה פעמים שהם מרגישים שחסר להם מידע כדי לבנות מודל מספיק טוב ואני לגמרי מבין את זה, כי היום כל אחד יכול לתת להם מידע, אנחנו לא חתומים עליו, אנחנו לא מחויבים באיזה שהיא חובה לדווח אמת ולכן אני חושב שעוד שנתיים מהיום, למשל, אם ניפגש פה ונדבר על כל מיני מודלים אפשריים, על בסיס נתוני אמת, זה יהיה הרבה יותר נכון.
<טל זהר: ולקבוע איזה שהוא מספר שיהווה סף, אני רוצה להזכיר - - -
בועז טופורובסקי: הצעה למספר?
בועז טופורובסקי: כי פעם ראשונה שמעתי איזה שהיא הצעה למספר.
<טל זהר: אז אני מעדיף לדבר על הצעת המספר כשניכנס לפרטים ואני אסביר למה.
<טל זהר: כי כל דבר בא עם משקולות.
בועז טופורובסקי: מ-2010 אתם מחכים לדבר על זה?
בועז טופורובסקי: אנחנו נקבל החלטה וכשתסכים לדבר על מספר זה כבר יהיה מאוחר מדי, אני אומר לך.
בועז טופורובסקי: אנשים עובדים ועובדים ועובדים, כשאנחנו נקבל החלטה, אם תתעורר פתאום או תתעוררו פתאום זה לא יעזור לכם, אני אגיד לכם, 'חבר'ה, מ-2010 היה עד עכשיו, עכשיו אנחנו יושבים כאן בוועדה, לא תיתנו הצעה, לא נתחשב בהצעה שתיתנו בדקה ה-90'.
בועז טופורובסקי: אני אומר את זה שזה יהיה ברור ולפרוטוקול, לא נתחשב בהצעה שתבוא בדקה ה-90.
בועז טופורובסקי: אם אנחנו עכשיו נעבור על התקנות ויהיה נושא קריטי, מהותי, שאתם תרצו להתעכב עליו ולא התעכבתם עליו כאן אני לא אתעכב עליו, אני אגיד 'חבר'ה, אם זה היה מהותי, הייתם יכולים בישיבה היום להעלות אותו'.
בועז טופורובסקי: מה שאתם מעלים כאן בישיבה זה מה שמהותי, מה שאתם לא נותנים הצעות, כנראה שיש סיבה שלא ניתנה הצעה.
בועז טופורובסקי: בסופו של דבר אתם קיבלתם הצעה שאנחנו מעלים להצבעה עוד כמה זמן.
בועז טופורובסקי: אם אתם לא תיתנו הצעה נגדית בזמן רלוונטי אנחנו לא נתייחס להצעה חדשה שתבוא ביום של ההצבעה.
בועז טופורובסקי: אני אומר את זה עוד פעם ואני חוזר על זה בפעם השלישית.
<טל זהר: אז קודם כל תודה שהבהרת את זה.
<טל זהר: אני רוצה לענות למה הראייה.
<טל זהר: קודם כל אנחנו לא ניתן אותה בדקה ה-90 - - -
בועז טופורובסקי: אבל זו הדקה ה-90.
<טל זהר: אז רציתי לתקן משהו.
<טל זהר: יש לנו המון המון נושאים שהם עקרוניים ואנחנו נעלה אותם כשנגיע לתקנות, אז חשוב לי להבהיר איך התמונה.
<טל זהר: אם אתה אומר שמה שאנחנו לא נעלה היום אנחנו לא נתייחס, יש לנו המון נושאים חשובים שאנחנו לא מעלים היום מכיוון שאנחנו רוצים להתרכז בחלק המהותי וזה החלק המהותי.
<טל זהר: כשאנחנו נגיע לרמת התקנות אנחנו נתייחס לסעיפים ספציפיים כדי שנוכל לשפר אותם.
<טל זהר: אבל אני רוצה להסביר למה העניין של ההון לא עומד בפני עצמו ולכן הוא צריך להיכנס למכלול.
<טל זהר: יש המון דרישות אחרות שיש להן משמעויות כספיות אדירות, כמו למשל הדיווחים, כמו למשל הביטוחים.
<טל זהר: אני רק אתן אנקדוטה, אין היום ביטוח לתחום בישראל ואחת הדרישות שהרשות דורשת זה שהביטוח ייעשה בישראל אך ורק על ידי חברת ביטוח ישראלית, והיא לא מוכנה להגדיר למשל קבוצת חברות ביטוח שמתעסקות בנושא הזה באנגליה או בארצות הברית, שמבטחות לא פחות טוב ואולי הרבה יותר זול.
<טל זהר: אז ההון לא בא כשיקול יחיד, זה לא אומר שאין לנו דעה על ההון, יש לנו דעה על ההון, היא מוכנה כבר, אבל היא לא מספר אחד ואנחנו ננסה להיות כמה שיותר גמישים עם הרשות בשאר המכלולים, זאת אומרת מה שיבוא, אם יבואו לקראתנו דברים מסוימים אנחנו נוכל לוותר על דברים אחרים.
<טל זהר: כי בסוף, אם אני צריך לשלם חצי מיליון שקל בשנה על איזה שהיא עלות, אני צריך להבין איך זה בא לידי ביטוי בהון שלי.
<טל זהר: אם אני לא צריך לשלם אותה, אני יכול להיות יותר קל עם ההון.
<טל זהר: אבל אנחנו ניכנס לזה כשניכנס לפרטים של ההקראה.
בועז טופורובסקי: הוועדה הזו תהיה גמישה עם מי שיהיה שקוף איתנו.
בועז טופורובסקי: אנחנו שקופים, התקנות שקופות, מה אנחנו רוצים לעשות הוא שקוף, דברים שיבואו בהפתעה, אני אהיה הכי פחות גמיש איתם.
בועז טופורובסקי: את זה אני יכול להגיד לכם באופן אישי וגם אמרתי לכם כשנפגשתי איתכם.
<טל זהר: אז שום דבר לא יבוא בהפתעה.
<טל זהר: אני מבטיח שהכול יבוא גם במסמכים מסודרים ומנומקים, לא בהפתעה.
<טל זהר: כן.
בועז טופורובסקי: אני ארצה שאחר כך כשתתייחסו תתייחסו גם לאופציה של אזרחים ישראליים להשקיע בזירות דומות בחו"ל, מה מונע מהם, מה לא מונע מהם.
בועז טופורובסקי: כי זו טענה שעולה כל הזמן, שאנחנו נעשה רגולציה ובסוף תהיה רגולציה אבל בלי שוק ואנשים יעשו את אותו דבר רק בחו"ל וגם חברות וגם מדינות ייהנו מהמיסוי של זה, גם לא יהיה על זה פיקוח ובעצם נפספס את המטרה.
בועז טופורובסקי: אז גם לזה אני מבקש שתתייחסו.
בועז טופורובסקי: רונן סולומון.
<רונן סולומון: מנהל תחום פיננסים בשוק ההון באיגוד לשכות המסחר.
<רונן סולומון: אני לא אחזור על דברים שכבר נאמרו, אני רק ארחיב בשתי נקודות - - -
בועז טופורובסקי: סליחה, אני מצטער, אני מסכם את מה שאתה אמרת, כי אתה בעצם הצעת שהמינוף לא יהיה מוגבל.
בועז טופורובסקי: אם אנחנו חייבים להגביל אז זה 1 ל-200, למרות שלפי החוק אנחנו חייבים להגביל, אז הוא יהיה מוגבל, השאלה באיזה תחום, ואתה מציע שבכל מקרה יהיה איזה שהיא הגבלה מקסימלית, או כמה שפחות להגביל ובהתאם לזה תהיה דרישת ההון.
בועז טופורובסקי: יש לכם רעיונות למודלים לדרישות ההון ואתם תעבירו את זה בהמשך.
<רונן סולומון: אני אתחיל בשתי נקודות ואני אתמקד בשתי הנקודות, כי את מרבית הנקודות כבר ציינו, אני לא ארחיב עליהם שוב.
<רונן סולומון: נושא ראשון זה הנושא של הפרסום.
<רונן סולומון: כפי שכבוד היושב ראש ציין וביקש אחר כך מפרופ' האוזר להשלים, יש פה בעיה של פרסום מבחינת זירות אחרות שאינן בישראל ואינן מפוקחות.
<רונן סולומון: אם החברות שיושבות כאן מציינות שיהיה להן קשה לפעול בשוק תחת הרגולציה שמונחת כרגע, ויש פה חשש לוואקום שאותן החברות ייצאו החוצה, אנחנו מדברים על לקוחות שלא ייעלמו באוויר, כלומר מי שהיה רגיל לפעול בזירת פורסט, כנראה שילחץ בגוגל או במנוע חיפוש אחר, ביאהו או וואט אבר, ימצא חברת פורסט כזו או אחרת ויגיע ויסחר בה, בלי מגבלות מינוף וכדומה.
<רונן סולומון: זה החלק הראשון של הלקוחות.
<רונן סולומון: החלק השני של הלקוחות ימשיכו לקבל את אותם הבאנרים, כמו שציינו פה מקודם, או פרסומות, או הפניות, או דרך כזו או אחרת.
<רונן סולומון: אז נכון שבתקנות יש התייחסות, כזו או אחרת, לדעתי לקויה בחסר, לגבי פרסום, אבל פה מחייב לעשות כאן תיקון של חוק העונשין, אני אחדד את זה יותר מאוחר מול שגית, וזה מחייב לבצע כאן תיקון של חוק העונשין כדי שזירה מחו"ל שיושבת בקפריסין או לא משנה כרגע איפה שתרצה לפנות ללקוחות ישראליים לא תגיע למצב שאנחנו באנו להגן על לקוח מפני חשיפה ואז מה שנקרא הניתוח הצליח, אבל החולה מת.
<רונן סולומון: כלומר החברות הישראליות לא יכלו לפעול בשוק המקומי בגלל שיש פה רגולציה מאוד מחמירה, הלקוח, שרצינו להגן עליו, הלך לזירות לא מפוקחות בחו"ל, חשוף למינוף הרבה יותר גבוה, אני לא יודע מה זה גבוה, נגיד מאות אחוזים, ואם רצינו להגן על הלקוח למעשה שכרנו יצא בהפסדנו, הפרסומים הגיעו ללקוחות בדרך לא דרך, אנחנו בטח לא יכולים לבוא למנועי חיפוש ולתת להם רגולציה.
<רונן סולומון: זה לא ניתן, הרשות לא יכולה, לדעתי, הם חושבים אחרת, אבל הם לא יכולים לבוא ולתת הוראות או לפקח על פרסומים באתרים שונים, בין אם זה ביזפורטל, גלובס או מי שזה לא יהיה.
<רונן סולומון: זה מחייב כאן תיקון של חוק העונשין, תיקון יסודי, כלומר יש פה תיקון שלם שצריך לעשות וזה צריך להיות כאן יד ביד.
<רונן סולומון: כלומר אם הרגולציה תיכנס, אם התקנות ייכנסו לפני תיקון חוק העונשין, אז כפי שציין פה קודם, או טל או שוקי, אני כבר לא זוכר מי ציין, ישנן חברות בחו"ל שמחכות רק שהרגולציה בישראל תעבור, כי הן תקבלנה לקוחות.
<רונן סולומון: זה פשוט מה שקרה ביפן ובארצות הברית, הן יושבות על הגדר ומחכות, ביום שיעברו התקנות הם יקבלו את הלקוחות, מה שנקרא בלי הרבה מאמץ ובלי הרבה עמל.
<רונן סולומון: כפי שנאמר, אם ארצות הברית לא הצליחה אז מי אנחנו שנצליח.
<רונן סולומון: זה הנושא הראשון.
<רונן סולומון: הנושא השני זה הנושא של הבנקים.
<רונן סולומון: אז נכון שהבנקים היו בדיונים הקודמים ונכון שהנציגות של המפקח על הבנקים הייתה כאן וציינה שהם בוחנים את הנושא, יבדקו את הנושא, בשורה התחתונה הבנקים לא רגולציה.
<רונן סולומון: אין פה מגבלות על הבנקים, אין מגבלות על הלקוח, לבנקים יש אינטרס שהתקנות האלה יעברו, למה?
<רונן סולומון: כי אל"ף, הזירות הורידו להם את שיעורי העמלות.
<רונן סולומון: צריך להגיד את האמת, ברגע שהזירות נכנסו שיעורי העמלות ירדו בצורה דרסטית, גם בבנקים וגם בעיקר בזירות.
<רונן סולומון: כלומר יש פה שוק תחרותי.
<רונן סולומון: ברגע שייצאו הזירות החוצה הלקוח יחזור לבנק, מה לעשות, הוא לא יישאר בוואקום, אמרנו, חלק יילכו לחו"ל וחלק יחזרו לבנקים.
<רונן סולומון: אותו דבר מבחינת הלקוח, מבחינת שעות המסחר.
<רונן סולומון: אם בזירות המסחר הוא קיבל שירות 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע, הוא יגיע חזרה לבנק שיהיה מה שנקרא הפקיד שעובד מולו, או מול חדר מסחר בבנק, שיש לו שעות מסחר מוגבלות.
<רונן סולומון: כלומר זה נושא שחייבים לפתור אותו - - -
בועז טופורובסקי: רק רגע.
בועז טופורובסקי: מי אמר שהבנקים לא נכנסים להגדרה הזו של החוק, של זירות סוחר?
<גיא דביר: יש החרגה על הבנקים.
<גיא דביר: יש החרגה בתיקון 42 לגבי בנקים.
<שמואל האוזר: על פי בקשתם.
<רונן סולומון: 44ל לחוק ניירות ערך.
<קריאה: סעיף לא.
<שמואל האוזר: אפשר להחליט שמחילים את כל הרגולציה של הבנקים עליהם, זה יפתור את הבעיה.
בועז טופורובסקי: לא נראה לי שהם ירצו.
<רונן סולומון: יש שם החרגה.
<רונן סולומון: זה לגבי הבנקים וצריך למצוא לזה פתרון ולדעתי, עוד פעם, גם כאן לא ניתן להתקדם עד שלא מסדירים את הנושא, כי גם כאן יהיה איזה ואקום או, אני לא יודע אם לקרוא לזה ארביטראז' רגולטורי, כשאותו ארביטראז' רגולטורי יגרום לכך שיש אחד שנהנה ואחד שלא נהנה.
<רונן סולומון: זה הנושא השני.
<רונן סולומון: הנושא השלישי, שאני אסיים איתו, מאחר שציינת שמה שלא עולה כאן יהיה קשה לתקוף בהמשך, אז אני כבר מציין - - -
בועז טופורובסקי: לא, מה שעולה כאן מבחינתי זה מהותי.
בועז טופורובסקי: זה לא אומר שמה שיהיה בהמשך לא נשנה - - -
<רונן סולומון: אני אומר שיש הרבה הערות קטנות וקיבלתם כבר מסמך ותקבלו מסמך נוסף, ואני רואה גם את עמי פה, אז אני מבין שגם הממ"מ עובד על מסמך משווה של השוואה בינלאומית, גם אנחנו ננסה להעביר מסמך מאצלנו, אבל נושא מהותי נוסף שלא נכנסנו אליו זה נושא האגרות.
<רונן סולומון: זה תמיד בעמוד האחרון, אבל מי שיסתכל על נושא האגרות הוא יעוף אחורה מהכיסא - - -
בועז טופורובסקי: 300,000 שקל.
<רונן סולומון: משהו בסגנון הזה, וזה עוד רק פתיחה וזה.
<רונן סולומון: עזוב, זה מתחיל וזה לא נגמר.
<רונן סולומון: אני רק מזכיר שאנחנו צריכים להשוות למה אנחנו מדברים.
<רונן סולומון: כלומר אם הרשות ראתה לפני שהיא התחילה את התהליך אולי 30 או 40 זירות ויש פה פוטנציאל ועבודה וגיוס כוח אדם שצריך להביא ולאט לאט שיתקדמו עם התקנות, אז גם החברות הישראליות לאט לאט יתקפלו.
<רונן סולומון: אני מסתכל על כמה חברים היו באיגוד שהוקם וכמה יש היום, אתה רואה מי החברות, כי הם יושבים פה, החברות, אנחנו לא מדברים על כמות עצומה של חברות, אבל זה חסר פרופורציה.
<רונן סולומון: כלומר גם אם נשווה לאגרות של גופים אחרים לעומת היקפי פעילות, זה חסר כל פרופורציה, מה שנקרא בעליל.
<רונן סולומון: אנחנו נוכל להעמיד איזה שהוא מודל מסוים לאגרות, אבל בטח לא ככה עכשיו.
<רונן סולומון: כשנגיע לסעיף אנחנו נציג את הפתרונות שלנו, גם התייחסנו לזה.
<רונן סולומון: אלה פחות או יותר שלוש הנקודות.
בועז טופורובסקי: אז אם אני מסכם את מה שאתה אומר, יש את הנושא שביקשתי כבר התייחסות, אתה טוען שצריך לשנות את חוק העונשין בנוגע לזה שאנחנו אולי נמנע מחברות ישראליות להתעסק בזה, אבל האזרחים עדיין ישקיעו בחברות בחו"ל, ובעצם כולם מפסידים מזה.
בועז טופורובסקי: הנושא השני שאתה מעלה זה בנקים, שעליהם אין רגולציה.
בועז טופורובסקי: לא יודע, יש רגולציה מאוד כבדה על הבנקאים אבל - - -
<רונן סולומון: אבל אין רגולציה בנושא הזה.
בועז טופורובסקי: בנושא הזה רגולציה ולזה כבר יתייחסו.
בועז טופורובסקי: בנושא השלישי זה אגרות, אתה אומר שאלה סכומים מאוד גבוהים, שזה גם מתקשר להון שצריך להעמיד, אני מניח, בצורה כזו או אחרת לבנקים.
בועז טופורובסקי: עוד מישהו?
<רפאל כהן: כן, ברשותכם.
<רפאל כהן: רפי כהן, אני יועץ במסחר שוקי הון, בעל מניות קטן.
<רפאל כהן: אני אתן לכם ברשות
<רפאל כהן: כם רק כמה דוגמאות מהעולם הפרקטי.
בועז טופורובסקי: בעל מניות ב-?
<רפאל כהן: במסחר שוק ההון, באיטריידר, במספר זירות.
<רפאל כהן: רציתי להתייחס לעניין של הרגולציה שאנחנו עוסקים בו באמת כבר יותר מדי זמן.
<רפאל כהן: אני חושב שיכולנו להגיע כבר לפתרון מזמן.
<רפאל כהן: אני אתייחס רק לנושאים הפרקטיים, מבלי שניכנס לכותרות כמו מינוף מה הוא, כשבסך הכול מינוף הוא פררוגטיבה של לקוח.