GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלמה בן אליהו: אתרים, מדובר על מאות אתרים בהם אנחנו עושים עבודות פיזיות בשטח ויש כמובן את כל האגף של הבנייה הכפרית שמטפל באזורי עדיפות לאומית בכל הישובים הכפריים.
<שלמה בן אליהו: יש לנו פרויקטים של התחדשות עירונית, תמ"א 38, מוסדות ציבור ושכונות ותיקות במרקם הוותיק.
<שלמה בן אליהו: הרגולציה, אנחנו עובדים על קוד בנייה שבעצם יקבע את התקנים לבנייה, איך צריכה להיראות הדירה.
<שלמה בן אליהו: רשם הקבלנים וחוק המכר.
<שלמה בן אליהו: רשם הקבלנים היא יחידה בפני עצמה במשרד שמטפלת ברישום קבלנים, בקרה על קבלנים.
<שלמה בן אליהו: חוק המכר, בעקבות הסיפור שהיה עם חפציבה.
<שלמה בן אליהו: רישום מקרקעין, פיתוח ידע הנדסי, מחקרים וחקיקה.
<שלמה בן אליהו: אני אתייחס לכמה נושאים שמעניינים אתכם.
<שלמה בן אליהו: לגבי הסיוע בדיור.
<שלמה בן אליהו: כשאנחנו מדברים על נושא של דיור ציבורי, יש לנו היום 60,500 דירות בדיור הציבורי ו-11 אלף יחידות דיור בהוסטלים.
<שלמה בן אליהו: יש כמאה יחידות דיור בהוסטל ויש לנו כ-11 אלף אנשים שגרים בהוסטלים.
<שלמה בן אליהו: זאת דוגמה של הוסטלים.
<שלמה בן אליהו: שימו לב, זאת רמת איכות גבוהה והדיירים שנמצאים שם משלמים שכר דירה סוציאלי.
<שלמה בן אליהו: זה לא שכר דירה גבוה אלא זה שכר שמהווה כעשרה אחוזים מההכנסה.
<שלמה בן אליהו: אם יש אנשים שמקבלים הבטחת הכנסה, הם יכולים לשלם 700 שקלים לחודש או 600 שקלים לחודש או 800 שקלים לחודש ואפילו לפעמים פחות.
<שלמה בן אליהו: יש כאלה שמשלמים ממש מאות בודדות של שקלים והם גרים באיכות חיים מאוד טובה.
<שלמה בן אליהו: זה פתרון טוב אבל יקר.
<שלמה בן אליהו: סיוע בשכר דירה.
<שלמה בן אליהו: אנחנו נותנים סיוע בשכר דירה ל-139 אלף משקי בית, מתוך כ-240 אלף פניות לבקשת סיוע בשנה.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, פונים למשרד השיכון 240 אלף בשנה.
אורי אריאל: בעברית, רבע מיליון.
<שלמה בן אליהו: אנחנו נותנים סיוע בשכר דירה ל-139 אלף משקי בית.
ראובן ריבלין: הסעיף הזה השתנה בתקציב הזה לעומת שנה שעברה?
<שלמה בן אליהו: אני אומר לזכותו של משרד האוצר שאין לנו מגבלה.
ראובן ריבלין: לא נגעו בזה.
<שלמה בן אליהו: הם לא נוגעים בזה.
<שלמה בן אליהו: אם בפועל יהיו יותר מבקשים והם יעמדו בקריטריונים של סיוע בשכר דירה, יהיה תקציב לשכר דירה.
<שלמה בן אליהו: אותו דבר גם בנושא המשכנתאות.
<שלמה בן אליהו: אם יהיה לנו ביקוש למשכנתאות, יהיה כסף למשכנתאות.
<שלמה בן אליהו: אין בזה מגבלה תקציבית אפקטיבית.
ראובן ריבלין: זה עוזר?
איציק שמולי: אתה יכול להגיד מילה גם על הביקושים?
<שלמה בן אליהו: יש לנו כללים איך אנשים מקבלים נניח את הסיוע בשכר דירה או מקבלים את האישור לגור בדירה או מקבלים משכנתאות וכדומה.
<שלמה בן אליהו: יש ועדת חריגים.
<שלמה בן אליהו: תראו שהתקציב של הוועדה עצמה, דהיינו לחרוג מהכללים, יש לנו כ-25 אלף בקשות בשנה לחרוג מהכללים, כאשר כ-25 אחוזים מהבקשות נענים בחיוב.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, רבע מהפונים נענים בחיוב בוועדת חריגים.
<שלמה בן אליהו: זאת מעמסה גדולה ברמה הארגונית.
<שלמה בן אליהו: יש גם ועדה שנועדה להקל בהחזר משכנתא.
<שלמה בן אליהו: יש משפחות שלקחו משכנתאות והן מתקשות להחזיר.
<שלמה בן אליהו: הוועדה בעצם בודקת אותן, האם זה רגעי, האם זה יהיה קבוע, האם זה דבר שנובע מכך שמישהו עזב את העבודה אבל יחזור לעבודה עוד כמה חודשים וצריכים לתת לו גרייס, לתת לו אפשרות לשלם בתנאי תשלום טובים אחרים, הקלות מסוימות.
<שלמה בן אליהו: יש לנו כ-5,600 בקשות בשנה ומתוכן נותנים הקלה ל-4,600.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, אלף נדחים.
<שלמה בן אליהו: אלה הם סדרי הגודל.
<שלמה בן אליהו: זה לגבי 2012.
<שלמה בן אליהו: אני מראה לכם את צורת הפעילות של המשרד במגע שלו עם האוכלוסייה.
איציק שמולי: אתה יכול לחזור ולומר על איזה ריבית אנחנו מדברים?
<שלמה בן אליהו: לגבי הנושא של משכנתאות, מה שקרה בפועל זה שהריבית של משרד השיכון הייתה כארבעה אחוזים.
<שלמה בן אליהו: בשנה שעברה ועדת הכספים פעלה לכך שהריבית של המשכנתאות שנותן משרד השיכון תהיה נמוכה מהריבית שנותנים הבנקים ואז הורידו אותה לשלושה אחוזים.
<שלמה בן אליהו: אכן, תראה כאן, אם אנחנו מסתכלים מ-2001, מה היה מספר האנשים שמימשו משכנתא, תראו באיזה מספרים גדולים היה מדובר אבל במשך השנים המספר ירד ובשנת 2011 המספר הגיע למספרים מזעריים.
<שלמה בן אליהו: בעקבות התערבות ועדת הכספים שדרשה שהריבית תרד לשלושה אחוזים, יש עלייה במספר המממשים.
<קריאה: בבנקים הריבית היא שני אחוזים.
<שלמה בן אליהו: נכון להיום, כיוון שהריבית ירדה, אנחנו רוצים להציע הצעה שהריבית שתהיה על משכנתאות של משרד השיכון תהיה כמו הריבית שמגייס בנק ישראל.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, בלי להרוויח על זה.
<שלמה בן אליהו: אז תמיד הריבית תהיה נמוכה מאשר אצל הבנקים.
<קריאה: אתה אומר פחות משני אחוזים.
<שלמה בן אליהו: זה יהיה 2.5 אחוזים.
<שלמה בן אליהו: אני אומר שזאת ההצעה אבל שוב, זה נושא שבאמת צריך לקבל החלטה לגביו.
<שלמה בן אליהו: ברגע שהריבית על המשכנתאות של משרד השיכון גבוהה מהריבית בשוק, אין לזה אפקטיביות וטיפשי לקחת הלוואה מאתנו.
אלעזר שטרן: אבל אמרת קודם שוועדת הכספים הורידה את הריבית?
<טמיר כהן: זה היה בחוק.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מתכוונים להעלות את זה, אבל רק שנגמור את התקציב.
ניסן סלומינסקי: אנחנו עמוסים עם חברות זרות, שערוך וכולי.
אלעזר שטרן: למה לא לעשות את זה יחד?
ניסן סלומינסקי: נעשה את זה.
<טמיר כהן: בדיונים שהיו כאן על מס רכישה בכנסת הקודמת, ישבנו גם על הדבר הזה.
ניסן סלומינסקי: נעשה את זה, אבל אחרי שנסיים את התקציב.
אלעזר שטרן: אבל גם עכשיו יש דיונים על מס רכישה למה לא לחבר את זה?
<טמיר כהן: אני אומר עובדתית מה היה.
ניסן סלומינסקי: נגמור קודם כל את הנושא של התקציב.
ראובן ריבלין: כשהודיעו על בחירות, הורידו.
חנא סוייד: אם זה כל כך ברור, אני לא מבין דבר אחד.
חנא סוייד: למה אתם מסכימים שיקצו או הוקצו תקציבים, סובסידיה למשכנתאות כאשר אתם יודעים את העובדות.
חנא סוייד: זאת לא מריחה?
<שלמה בן אליהו: הסברנו את זה.
<שלמה בן אליהו: אנחנו מציגים את העובדות כהווייתן.
אורי אריאל: חברים, זאת שאלה מצוינת, בואו נעשה אותה אחרי כן.
אורי אריאל: זה עניין בינינו לבין האוצר.
אורי אריאל: יש לנו הסכמה.
אורי אריאל: אנחנו משתמשים במלים יותר פרלמנטריות מאז נכנסנו לקואליציה אבל זה משהו דומה למה שאתה אומר.
ראובן ריבלין: יותר גרוע ממריחה.
<שלמה בן אליהו: הדגשנו את זה כי באמת אם אתם שואלים מה היתרון של המצגת בפני ועדת כספים, אני אומר שבשנה שעברה ועדת הכספים היא זאת שהובילה את התהליך הזה של הפחתת הריבית על משכנתאות.
<שלמה בן אליהו: פניות ציבור למשרד השיכון בתחום האכלוס בלבד.
<שלמה בן אליהו: שימו לב, פניות טלפוניות ופניות בכתב אלינו, כ-230 אלף פניות למשרד השיכון.
<שלמה בן אליהו: מתן השירות במשרד השיכון חייב להיות בצורה מאוד יעילה כדי באמת להתגבר על הפניות.
<שלמה בן אליהו: אני עובר למימוש חוק הדיור הציבורי.
<שלמה בן אליהו: לגבי השתתפות בשכר דירה.
<שלמה בן אליהו: משרד השיכון משתתף בשכר דירה של כ-139 אלף משפחות, שזה מספר גדול מאוד מהאוכלוסייה בשוק.
<שלמה בן אליהו: תחשבו כמה דירות יש בשוק השכירות בארץ.
<שלמה בן אליהו: חלק גדול מאוד משוק השכירות בארץ בעצם ניזון או מקבל אנשים ששוכרים דירות ומקבלים את הסיוע מהמדינה והם משתמשים בשיטה של מגורים בשכירות באמצעות ההשתתפות בשכר דירה.
<שלמה בן אליהו: ההשתתפות בשכר דירה היא לא גבוהה.
<שלמה בן אליהו: נתנו כאן הסכום אותו אנחנו נותנים בשכר דירה ביחס לממוצע של שכר דירה בגוש דן לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
<שלמה בן אליהו: אם נסתכל, לא על המקרים החריגים של הנכים אלא על מקבלי הבטחת הכנסה, נניח זוג עם שלושה ילדים יקבל מאתנו 1,170 שקלים כאשר שכר הדירה הממוצע באותו אזור הוא 3,300 שקלים.
<שלמה בן אליהו: יש פער בין מה שאנחנו נותנים לשכר הדירה כי לא נותנים את מלוא שכר הדירה אלא את ההשתתפות בשכר הדירה.
<שלמה בן אליהו: יש אנשים שיש להם ואוצ'ר, נקרא לזה כך, לקבל דירה בדיור הציבורי אבל אנחנו לא מסוגלים לתת להם דירה בדיור הציבורי כי אין לנו ומה שאנחנו עושים, אנחנו נותנים להם שכר דירה שמתקרב יותר לשכר הדירה הריאלי.
<שלמה בן אליהו: עדיין הוא לא כמו שכר הדירה הריאלי.
דב חנין: מתקרב זאת מילה יפה.
דב חנין: הלוואי שהוא באמת היה מתקרב.
דב חנין: לשכור דירה בתל אביב זה 3,000 שקלים?
<שלמה בן אליהו: אמרתי מתקרב.
<שלמה בן אליהו: זה עדיין לא שכר דירה ריאלי אבל מדובר ב-3,000 שקלים.
דב חנין: צריך לקרב את שכר הדירה מהכיוון השני.
<שלמה בן אליהו: גם זה נכון.
<שלמה בן אליהו: אני אומר שזה בעקבות ועדת טרכטנברג ושר השיכון הקודם שבאמת פעל נחרצות לקבלת התקציב הזה.
<שלמה בן אליהו: זה תקציב שקפץ מכ-1,500 שקלים ל-3,000 שקלים.
<שלמה בן אליהו: הייתה עלייה מאוד משמעותית בהשתתפות בשכר דירה לאנשים שממתינים לדיור הציבורי.
איציק שמולי: המנכ"ל, אתה יכול להגיד מילה גם על ההתפלגות?
איציק שמולי: זאת שאלת הבהרה.
ניסן סלומינסקי: אני יודע, אבל אני רוצה שהוא יסיים את דבריו.
ניסן סלומינסקי: נותרו לו עוד כמה דקות ואז תוכל לשאול והוא ירחיב.
ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה שיענה דרך אגב אלא שירחיב בנושאים שמעניינים.
<שלמה בן אליהו: שיקום שכונות.
<שלמה בן אליהו: פעולות של שיקום שכונות.
<שלמה בן אליהו: החלטת ממשלה מדברת על 108 שכונות.
<שלמה בן אליהו: יש לנו תקציב יחסית קטן.
<שלמה בן אליהו: אנחנו לא יכולים לתת שירות לכמיליון ו-177 אלף תושבים שגרים בפרויקטים של שיקום שכונות.
<שלמה בן אליהו: להערכתי בקצב בו אנחנו נמצאים היום, הפרויקט הזה ייסגר כי התקציב שיש בו הוא תקציב מזערי ולא ניתן לקיים בו פעילות בשיקום שכונות.
<שלמה בן אליהו: ביחד עם משרד האוצר ועם משרדים אחרים החלטנו לנסות שיטה אחרת, לעשות מיקוד מאמץ, זאת אומרת, לאגם תקציבים למספר ישובים, לעשרה ישובים.
<שלמה בן אליהו: את רשימת הישובים, אני אתן לכם אותה.
<שלמה בן אליהו: זה ייתן מענה ולא ניתן סכום קטן אלא יהיה פרויקט שהוא לשש שנים, שלוש פלוס שלוש.
<שלמה בן אליהו: אם תסתכלו, בינתיים עברנו ארבע שנים, תראו דוגמה.
<שלמה בן אליהו: הישובים הם בית שאן, טבריה, צפת, קריית שמונה, סחנין, עכו וכולי.
<שלמה בן אליהו: אם תראו את התקציבים שניתנים, הם משמעותיים והם כן יכולים לעשות שינוי בישוב ולא בסכומים קטנים אלא מיקוד מאמץ, איגום תקציבים, מתן כל התקציבים לישובים האלה.
<שלמה בן אליהו: המשמעות היא שישובים אחרים לא מקבלים או מקבלים משהו מזערי, אבל זה כן מחולל שינוי בישובים בהם עושים מיקוד מאמץ.
<שלמה בן אליהו: מיגון בתי מגורים ביישובי עוטף עזה.
<שלמה בן אליהו: דיברנו על כך שהפרויקט הזה עד היום היה מעל מיליארד שקלים.
<שלמה בן אליהו: יש לכם דוגמאות למיגונים בתמונות למטה.
<שלמה בן אליהו: מרקם ותיק.
<שלמה בן אליהו: ההתחדשות העירונית.
<שלמה בן אליהו: זה הנושא של תמ"א 38, פינוי-בינוי.
<שלמה בן אליהו: בפועל, מכל הפרויקטים שקיימים, יש 25 פרויקטים שנמצאים בתהליכי ביצוע.
<שלמה בן אליהו: אנחנו עוברים עכשיו לנושא של הפיתוח של הקרקע ושיווק יחידות דיור.
אורי אריאל: המנכ"ל, אני נותן נתון יותר מעודכן מזה שנתתי בתחילת הדברים.
אורי אריאל: העסקאות שאושרו על ידי המינהל ב-2013 הן בסך הכול 18,517 לעומת 15,380 ב-2012.
אורי אריאל: זה גידול של עשרים ומשהו אחוזים.
אורי אריאל: אנחנו מדברים על ינואר-יוני.
אורי אריאל: קודם אמרתי ינואר-אפריל אבל יש לנו נתון יותר מעודכן שאני מציג לכם אותו.
אורי אריאל: אני מעריך שעד סוף השנה הגידול באחוזים יהיה יותר משמעותי.
<שלמה בן אליהו: התחלות הבנייה בבעלות המדינה, על קרקע שבבעלות המדינה, הן בצבע הכחול, כאשר התחלות הבנייה על קרקע פרטית הן בצבע האדום או הבורדו.
<שלמה בן אליהו: שימו לב שבמרכזי הביקוש – דהיינו, במרכזי הערים, היכן שהיום מרכזי הביקוש – חלק גדול מהקרקע היא קרקע פרטית.
<שלמה בן אליהו: בממוצע כוללני כזה הייתי אומר שחמישים אחוזים מהקרקעות במרכז הארץ הם קרקע פרטית והמסה הגדולה של אדמות מדינה נמצאת דווקא בפריפריה.
<שלמה בן אליהו: עסקאות מאושרות.
<שלמה בן אליהו: השר דיבר עתה על עסקאות מאושרות.
<שלמה בן אליהו: אנחנו רואים שב-2012 בממוצע חודשי היו 1,282 עסקאות מאושרות ובמחצית 2013 יש לנו כ-3,000 עסקאות מאושרות.
<שלמה בן אליהו: יש כאן קצת עיוות מסוים בנתונים כי חלק מהשיווקים הם שיווקים שמתבצעים ב-2012 והעסקאות מתאשרות ב-2013.
<שלמה בן אליהו: כאן במיוחד חריש גרם למספרים החריגים האלה, אבל זה נותן לכם את סדרי הגודל של כאלפיים יחידות דיור בשנה, בשנים האחרונות, של עסקאות מאושרות.
זהבה גלאון: מה החלוקה הגיאוגרפית?
<שלמה בן אליהו: מה זה הביטוי של עסקאות מאושרות.
<שלמה בן אליהו: לחודש.
<שלמה בן אליהו: מה המשמעות שעסקה מאושרת לחודש?
<שלמה בן אליהו: לפעמים מישהו זוכה במכרז והוא לא משלים את המכרז.
<שלמה בן אליהו: הוא נניח לא הביא את הערבות, הוא לא שילם את הכסף, אז להגיד שמישהו זכה במכרז ויש עסקאות – לא.
<שלמה בן אליהו: עסקה מאושרת היא בעצם עסקה שכבר ניתן להתחיל לבנות, כך שבאמת תצא משם דירה.
<שלמה בן אליהו: בהמשך אנחנו נראה לכם את פילוח הישובים.
חנא סוייד: זה לפני היתר בנייה או אחרי?
<שלמה בן אליהו: זה לפני היתר בנייה.
<שלמה בן אליהו: עסקה מאושרת, זאת אומרת שזכה בה מי שזכה במכרז, שילם על הקרקע, שילם על הפיתוח, הביא ממשרד השיכון את הערבויות שהוא יכסה את הפיתוח.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, אדם שהוא רציני, שאנחנו יודעים שמעכשיו והלאה הוא מתחיל את המרוץ שלו להוציא את היתר הבנייה וזה מרוץ שלוקח לו לפעמים שנתיים, לפעמים שנה.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, רק אחרי שהוא זכה כאן, הוא מתחיל את התהליך של הוצאת היתר הבנייה.
<שלמה בן אליהו: במקביל מבצעים את עבודות הפיתוח כדי שהוא יוכל להיכנס.
<שלמה בן אליהו: הוא לא יכול להוציא היתר בנייה אם אנחנו לא השלמנו את הפיתוח כי הוא צריך לעשות את המדידה של השטח, היכן הוא יעשה את היתר הבנייה.
<שלמה בן אליהו: לכן אנחנו חייבים לעשות את עבודות הפיתוח.
חנא סוייד: לגבי הדלתא בין עסקאות מאושרות לבין התחלות בנייה, איך הדלתא הזאת?
<שלמה בן אליהו: זאת שאלה טובה.
<שלמה בן אליהו: אני אתן לך תשובה בכתב עליה כי יש הבדל בין המגזר הפרטי למגזר הציבורי.
<שלמה בן אליהו: כאמור, אתן לך את התשובה לשאלה הזאת בכתב.
<שלמה בן אליהו: השינויים במחירי הדירות.
<שלמה בן אליהו: בשכר דירה ביחס לשכר העבודה.
<שלמה בן אליהו: אנחנו רוצים תמיד לבדוק האם משפחה שמרוויחה איקס יכולה לשלם את שכר הדירה או יכולה לשלם את מחיר הדירה.
<שלמה בן אליהו: בגרפים כאן אנחנו רואים שמחירי הדירות זה הצבע הירוק ואנחנו רואים לאן הוא נסק, והוא נסק ל-149.5 נקודות ביחס ל-2007.
<שלמה בן אליהו: אנחנו מסתכלים על התמ"ג – הצבע הכחול – והוא אומר לך מה בעצם קרה מ-2007.
<שלמה בן אליהו: התמ"ג גדל.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, הפעילות במשק גדלה ביחס, נקרא לזה, ממאה נקודות ל-122 נקודות.
<שלמה בן אליהו: לעומת זאת הצבע האדום זה השכר של האנשים, המשכורת של האנשים, ואנחנו רואים שהשכר ברמה הריאלית נשאר באותו מצב.
<שלמה בן אליהו: בעצם כאילו הייתה פעילות ענפה במשק, אבל המשכורת לא גדלה במובן הריאלי.
<שלמה בן אליהו: לעומת זאת, שכר הדירה הגיע ל-122 נקודות ואילו מחירי הדיור הגיעו ל-149 נקודות.
<שלמה בן אליהו: למטה יש לכם ריכוז.
<שלמה בן אליהו: דהיינו, ביחס לשכר הממוצע, שכר הדירה גדל בכעשרים אחוזים ומחירי הדיור גדלו בכחמישים אחוזים.
<שלמה בן אליהו: אם אנחנו עוברים לשקף הבא שאומר את הנומינלי, לא את הריאלי, שכר הדירה נשאר אותו גדל, גדל ביחס לעשרים אחוזים, ומחירי הדיור גדלו בכ-57 אחוזים במובן הנומינלי.
<שלמה בן אליהו: שאלת לגבי הפילוח של הדירות.
<שלמה בן אליהו: יש לנו כאן טבלה של מספר יחידות דיור שנקבעו כזוכים לשנת 2013 לפי ערים.
<שלמה בן אליהו: זה נמצא במצגת.
זהבה גלאון: תגיד בעל פה.
<שלמה בן אליהו: אני אתן לך את זה אחר כך.
<שלמה בן אליהו: שרשרת הייצור של דירה, כולכם מכירים.
<שלמה בן אליהו: תכנון, שיווק, פיתוח, בנייה, אכלוס, התחדשות עירונית.
<שלמה בן אליהו: מעורבים בזה משרדים שונים וגופים שונים ולא רק משרד השיכון.
<שלמה בן אליהו: בנייה חדשה.
<שלמה בן אליהו: אנחנו במשרד השיכון מתכננים בשלבי ייצור – שימו לב לבלאי הגדול – כ-230 אלף יחידות דיור בשלבי תכנון שונים, כאשר המוצר הסופי – אגב, במקביל אלינו, משרד הפנים, או יותר נכון רשות מקרקעי ישראל מתכננת גם תכנון מקביל לדבר הזה אבל התוצר הסופי שאנחנו מנפיקים בסוף, בממוצע רב שנתי, הוא כ-20-25 אלף יחידות דיור שיוצאות מהצנרת.
<שלמה בן אליהו: חזון השכונה העתידית בישראל, איכות חיים ותמהיל.
<שלמה בן אליהו: לא ניכנס לזה כרגע אלא נעבור לשקף הבא.
<שלמה בן אליהו: רגולציה.
<שלמה בן אליהו: אנחנו עוסקים באיכות בנייה, תקני בנייה, מחקרי בנייה.
<שלמה בן אליהו: משקיעים כספים גם במוסדות ציבור.
אורי אריאל: מעט מאוד.
אורי אריאל: אין שם תקציב, כך שלא צריך לבנות על זה.
<שלמה בן אליהו: לגבי פיתוח אתרים.
<שלמה בן אליהו: אנחנו אומרים שמשרד השיכון מהווה חברה גדולה שמפתחת את האתרים.
<שלמה בן אליהו: אנחנו מטפלים היום ב-278 אתרים.
<שלמה בן אליהו: כשאני אומר מטפלים פיזית, זאת אומרת שיש טרקטורים בשטח ב-378 אתרים, רק בבנייה העירונית מעבר לעשרות או אפילו מאות אתרים שנמצאים בבנייה הכפרית.
<שלמה בן אליהו: אלה סדרי הגודל בהם אנחנו מטפלים.
<שלמה בן אליהו: כשאומרים שיש כאן 277 אלף יחידות דיור, זה לא שאנחנו משווקים 277 אלף אלא אנחנו עושים פיתוח בהתאם להתקדמות השיווק, אבל הפיתוח נעשה לכל המתחם כולו ומנות השיווק הן קטנות, הן מתקדמות בהתאם להסרת החסמים הקיימים.
<שלמה בן אליהו: ככל שיוסרו כל החסמים, נוכל לשווק את כל ה-277 אלף יחידות דיור.
<שלמה בן אליהו: מסלולי השיווק המרכזיים הם או במחיר קרקע או דיור בר השגה, מה שנקרא מחיר למשתכן, או מסלול השכרה ויש עוד רעיונות שאנחנו מפתחים עתה במשרד.
<שלמה בן אליהו: שיווקים מרכזיים ב-2013 וב-2014.
<שלמה בן אליהו: גברתי, יש לך כאן את הרשימה איפה יהיו השיווקים המרכזיים, מה שאנחנו מתכוונים לשווק.
אורי אריאל: זה עד אפריל ואני חוזר ואומר לכם שחוסר הבנייה בירושלים ובגושים מעלה את המחירים ומביא אותנו למחוזות לא נכונים, באופן לא כלכלי, באופן לא ראוי.
אורי אריאל: אפשר לשווק עכשיו, היום, כ-10,000 יחידות דיור לשוק בירושלים, בית אריה, עופרים ואלקנה, היכן שתבקשי.
אורי אריאל: את הרי לוחצת עלי כל הזמן לשווק במקומות האלה ואני לא יכול להיענות לך אבל אני מקווה שבקרוב אני אוכל להיענות ולהוריד את המחירים.
אורי אריאל: כי הישובים האלה הם במרכז הארץ.
זהבה גלאון: התחלתם לבנות בקו הירוק?
ניסן סלומינסקי: לא שמת לב, אבל הזזנו את הקו הירוק.
<שלמה בן אליהו: השיווקים המרכזיים של משרד השיכון, שימו לב, אלה לא שיווקים מרכזיים של מינהל מקרקעי ישראל אלא זה מתייחס למשרד השיכון.
<שלמה בן אליהו: בתכנית העבודה ל-2013 ו-2014, אנחנו לא עומדים ביעדים של המספרים האלה כי יש לנו את החסמים שחלקם מופיעים בצדדים ולפעמים יש חסמים של חוסר ביקוש למכרזים.
<שלמה בן אליהו: אם אתם רוצים לראות את המפה לא של השיווקים המרכזיים אלא של כל השיווקים שיש לנו, הם במצגת.
<שלמה בן אליהו: אפשר לפתוח ולראות את כל המפה של כל השיווקים של משרד השיכון בכל מקום בארץ.
דב חנין: אדוני המנכ"ל, קראתי את המצגת ולא ברור לי היחס.
דב חנין: למשל, בשיווקים המרכזיים אתם אומרים נצרת עילית 1,770 דירות.
דב חנין: אני מסתכל על מחוז גליל בפירוט, אני רואה שם 1,830 דירות, 687 דירות.
דב חנין: מה היחס בין שני המספרים?
דב חנין: אלה שתי מערכות מספרים שונות.
<שלמה בן אליהו: הסברתי.
<שלמה בן אליהו: יש לנו תכנית עבודה שהיא לא מתממשת אלא מתממשת בחמישים אחוזים.
<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, יש לנו לפעמים חסמים שלא נותנים לנו לממש את תכנית העבודה.
<שלמה בן אליהו: אנחנו שואפים תמיד לשים את המספר הגדול ביותר כדי לדחוף את המחוזות ואת העובדים להגיע למקסימום ולא לוותר, להגיד שבגלל שיש חסם, לא תותחל העבודה.
<שלמה בן אליהו: זה נמצא בתכנית העבודה.
<שלמה בן אליהו: אנחנו יודעים שהיא לא ריאלית כי אנחנו צריכים להסיר חסמים שלא בהכרח הם בידינו.
אורי אריאל: לדוגמה, בראש העין יש כ-12 אלף יחידות דיור – אל תתפסו אותי על מספר מדויק - שאפשר לשווק ואנחנו מסוגלים לשווק רק שליש מהן, 4,500, בגלל שאין מחלף, בגלל שאין ביוב, בגלל כל מיני צרות מהסוג הזה.
אורי אריאל: זה פער עצום.
אורי אריאל: זה פער של שני שלישים.
ניסן סלומינסקי: אותו הדבר לגבי בית שמש.
ניסן סלומינסקי: בלי לסדר את הכביש, אין אפשרות לעשות שם דבר.
דב חנין: אז למה להתייחס?
דב חנין: להתייחס לשקף של השיווקים המרכזיים או לשקף שלפי המחוזות?
דב חנין: מה יותר ריאלי?
אורי אריאל: זה וזה עדיין לא מספק ואני אסביר למה.
אורי אריאל: אנחנו צריכים להכין אולי טבלה נוספת.
אורי אריאל: מה שמעניין אותנו, ומאז נכנסתי לתפקידי אני מקפיד על זה, מה שנקרא שיווקים אפקטיביים.
אורי אריאל: אם אתה משווק בראש העין – אני נשאר באותה דוגמה כי זה נוח להסביר – זה מספר מאוד גדול.
אורי אריאל: זה מרכז הארץ בסך הכול, אבל אתה לא יכול לממש כ-7,000 יחידות דיור.
אורי אריאל: אז זה בסדר בטבלה שאני ארשום לך 12 אלף, אבל אני לא רוצה להטעות אותך ולא אף אחד אחר כי בסוף באמת אפשר לבנות בפועל, קרי, לקבל היתר בנייה.
אורי אריאל: זאת המשמעות של אפקטיבי, האם העירייה תיתן לך היתר בנייה לפי החוק או לא תיתן לך היתר בנייה.
אורי אריאל: אם בתב"ע כתוב שבלי מחלף אסור, היא לא תיתן כי זה פלילי.
אורי אריאל: לכן בראש העין יש 12 אלף יחידות דיור שאפשר לשווק, חלק גדול מהן כבר מפותח כך או אחרת, אבל בפועל היתרי בנייה יינתנו רק ל-4,500 יחידות דיור.
אורי אריאל: זה מה שמעניין כי אחרת אין דירות בשוק ומה עוזרות כל הטבלאות האלה?
אורי אריאל: אתה צודק.
אורי אריאל: חסרה כאן טבלה שנעביר לכם שתנסה להביא את זה בצורה יותר מדויקת לשיווקים האפקטיביים שהם אלה שבאמת משפיעים על השוק.
אורי אריאל: זה נכון שגם כשיודעים שבראש העין בעוד שנה תהיה עוד מנה, זה עושה משהו לקבלנים.
אורי אריאל: זה לא דבר מבוטל אבל זה לא הדבר המרכזי כרגע לטווח הקצר והמיידי.
איציק שמולי: כשהצבת את היעד של 25 אלף שיווקים, אתה מתכוון לשיווקים אפקטיביים או שיווקים מהסוג הזה?
אורי אריאל: אנחנו רוצים להגיע לכ-20 אלף שיווקים אפקטיביים.
<שלמה בן אליהו: פרוגרמת השיווק במגזר המיעוטים.
<שלמה בן אליהו: שימו לב, המשרד מתאפיין באמת בעבודה די מסיבית בכל המגדרים, במגזרי המיעוטים.
<שלמה בן אליהו: השקף הזה מראה את 2013.
<שלמה בן אליהו: תכנון ופיתוח ושיווק במגזרי המיעוטים.
<שלמה בן אליהו: שימו לב לישובים הערבים בהם אנחנו עובדים.
<שלמה בן אליהו: הישובים הדרוזים והצ'רקסים בהם אנחנו עובדים.
דב חנין: זה כלום.
דב חנין: אלף דירות במגזר הערבי, זה ממש כלום.
חנא סוייד: רשימה ארוכה עם מספר דירות קטן.
חנא סוייד: זה יוצא בממוצע, לפי הרשימה הארוכה הזאת, עשר דירות.
ניסן סלומינסקי: בית וחצי.
חנא סוייד: משהו כזה.
<שלמה בן אליהו: ראשית, חלק גדול מהקרקעות שנמצאות במגזר הערבי הן קרקעות פרטיות.
<שלמה בן אליהו: אנחנו מדברים כאן על קרקעות שהן קרקעות מדינה שנמצאות בישובים הערביים ואותן אנחנו מפתחים כדי לעשות שם את עבודות הפיתוח.
<שלמה בן אליהו: חלק מהשיווקים שלנו לא מצליחים במגזר הערבי.
<שלמה בן אליהו: חלק בגלל טעויות שלנו.
חנא סוייד: הכול בגלל טעויות שלכם.
<שלמה בן אליהו: חלק בגלל טעויות שלנו וחלק בגלל ראשי הרשויות.
<שלמה בן אליהו: אני יכול להביא דוגמאות לכאן ולכאן.
<שלמה בן אליהו: כחריג, דוגמה.
<שלמה בן אליהו: במגזר הערבי אנחנו עושים מה שאנחנו לא עושים במגזר היהודי.
<שלמה בן אליהו: אנחנו עושים סבסוד של פיתוח ופיתוח גם לקרקעות פרטיות.
חנא סוייד: שלא צורכים אותו.
<שלמה בן אליהו: אנחנו רוצים שתהיה שם בנייה רוויה, במגזר הערבי.
<שלמה בן אליהו: אנחנו עושים פיתוח.
חנא סוייד: לא רוויה.
חנא סוייד: אתם עושים בישובים הערבים אולטרה רוויה ובגלל זה אף אחד לא צורך את זה.
<שלמה בן אליהו: מה שקורה כרגע, כיוון שזיהינו שאנחנו משקיעים כספים בפיתוח תשתיות לבנייה רוויה ולא צורכים אותה, לכן אמרתי שלפעמים אלה טעויות שלנו, אנחנו נשנה את הכללים.
<שלמה בן אליהו: כיוון שזיהינו שבאמת הסבסוד לא מוביל לתוצאה הראויה, אנחנו נשנה את הכללים כדי שזה יהיה יותר אפקטיבי.
<שלמה בן אליהו: אנחנו רוצים לתמרץ את האנשים לעשות בנייה רוויה, אבל התמרוץ לא יהיה דרך זה שאני אעשה את הכביש ואתן לו את כל התשתיות עד פתח המגרש שלו כי אז אמנם הוא יכול להתחבר לחשמל ומים אבל הוא יבנה קומה אחת.
<שלמה בן אליהו: אני אקח חלק מהתקציב ואני אגיד לו שאני אתן לו את זה כמענק, שיוציא טופס 4 שהוא בנה ארבע קומות.
<שלמה בן אליהו: אז הכסף יינתן כמענק ויתמרץ אותו לבנות ארבע קומות.
חנא סוייד: שאלה מנחה.
חנא סוייד: המטרה שלך היא לספק פתרונות דיור או לעודד בנייה רוויה.
חנא סוייד: אתה צריך להחליט מה אתה רוצה.
חנא סוייד: התפקיד שלך הוא לא לעודד בנייה רוויה אלא התפקיד שלך הוא לספק פתרונות דיור שאנשים ייקחו אותם.
<שלמה בן אליהו: אבל אני רוצה שני מסלולים.
<שלמה בן אליהו: יש לי במגזר הערבי קרקעות פרטיות ואני לא יכול לבנות עליהן.
<שלמה בן אליהו: אני רוצה לעזור להם כדי שהם יבנו בנייה רוויה.
<שלמה בן אליהו: אני רוצה לתמרץ אותם.
<שלמה בן אליהו: אני יכול להשקיע את הכסף בכבישים צמוד לקרקע הפרטית.
חנא סוייד: אבל זה לא עובר.
<שלמה בן אליהו: לכן אמרנו שנשנה את הקריטריונים כך שאם בסוף תהיה בנייה רוויה, הוא יקבל את המענק.
<שלמה בן אליהו: לבקשת היושב ראש, אני אעצור כאן אבל יש עוד הרבה מה לומר במצגת.
דב חנין: יש שאלות.
ראובן ריבלין: בעוד חמישים שנים יצטרכו את הבנייה הזאת.
ראובן ריבלין: דב, הנושא של בנייה רוויה הוא נושא של מסורת ושל הרגלים.
ראובן ריבלין: בעוד חמישים שנים יצטרכו בנייה רוויה ואת זה צריך להתחיל להבין.
ראובן ריבלין: בנייה רוויה נותנת פתרונות דיור.
ראובן ריבלין: אם הם לא יבינו שאנחנו לא חיים בכפרים אלא אחרת, לכן אמרתי להקים עיר.
דב חנין: לא צריך עיר.
דב חנין: אלה לא ערים אלא אלה עדיין כפרים.
ראובן ריבלין: אלה כפרים אבל יש כפרים שהם עם ארבעים אלף תושבים.
<קריאה: הלוואי שלתושבי סחנין היו מציעים להיות בעיר אמיתית.
חנא סוייד: 15 יחידות דיור לדונם.
חנא סוייד: בנצרת אפילו עשרים יחידות לדונם.
חנא סוייד: אפילו בהונג קונג אין דבר כזה.
ראובן ריבלין: זאת צפיפות גדולה ביותר אבל יהיה רגע בו אופי החיים הכפריים לא יתאפשר.
דב חנין: הבעיה היא שבישובים הערביים זה לא ערים אלא אלה כפרים מנופחים.
ראובן ריבלין: זה ידוע.
דב חנין: מצד אחד אומרים להם שאין להם עיר ומצד שני אומרים להם לחיות כמו בעיר.
אלעזר שטרן: לכפר מנדה קוראים כפר מנדה אבל הוא לא כפר.
חמד עמאר: היום רוב המשפחות בונות דירה אחת מעל השנייה וזה בלי עזרת משרד השיכון.
ראובן ריבלין: נכון, אבל זאת לא בנייה רוויה.
ראובן ריבלין: הילדים בונים מעל ההורים.
ראובן ריבלין: אפילו שלוש קומות.
חמד עמאר: זאת בנייה רוויה כבר.
ניסן סלומינסקי: כל אחד ידבר שלוש דקות.
ניסן סלומינסקי: אני שם את השעון.
חנא סוייד: תרשום פטנט אדוני היושב ראש.
חנא סוייד: רק אצלך יש מכשיר כזה.
זהבה גלאון: אדוני היושב ראש, אדוני השר, תודה רבה.
זהבה גלאון: יש לי שתי הערות.
זהבה גלאון: הערה אחת נובעת מעיון בספר התקציב והשנייה אחרי שמיעת הדברים של השר אריאל.
זהבה גלאון: השר הסביר שהעובדה שלא בונים בגושים מעלה את יוקר הדירות.
זהבה גלאון: אני מודה שזה תירוץ חדש מעניין למה להמשיך לבנות בגושים.
אורי אריאל: למה זה תירוץ?
אורי אריאל: אני מדבר רק כלכלית.
זהבה גלאון: גם אני רק רציתי להעיר כלכלית.
אורי אריאל: סליחה שאני מפריע לך.
אורי אריאל: את ירושלים עוזבים נטו כ-6,000 אנשים.
חנא סוייד: להתנחלויות.
אורי אריאל: אין שם דירות.
ראובן ריבלין: מרכז חייהם הוא בירושלים.
אורי אריאל: יש שם ביקושים גבוהים, אתה מוזמן לבדוק את זה, אני אעשה לך או למי שירצה סיור.
ראובן ריבלין: לאו דווקא מאידיאולוגיה.
אורי אריאל: יש הגירה שלילית בירושלים.
אורי אריאל: אני לא חושב שמישהו בחדר הזה יכול להסכים לזה.
זהבה גלאון: לפני הישיבה אני עברתי על ספר התקציב של המשרד ויש הרבה דברים שעלו ולחלק מהם התייחס המנכ"ל.
זהבה גלאון: אני רוצה לגעת בנקודה קטנה שבעיני היא מאוד מהותית כי מדובר בהרבה כסף.
זהבה גלאון: בחוברת התקציב מפורט סכום של 56.5 מיליון שקלים מתקציב המשרד שהולכים בשנים 2013 ו-2014 לאבטחה פרטית של מתנחלי מזרח ירושלים.
זהבה גלאון: כך זה כל שנה.
זהבה גלאון: אני שואלת אדוני השר, ואתה יודע שיש לי הרבה הערכה אליך, הרבה חוסר הסכמה פעמים רבות אבל הרבה הערכה, מה קשור האבטחה?
אורי אריאל: את יכולה לפרט בנושא ההערכה?
זהבה גלאון: אתה בטוח שזה עושה לך שירות טוב?