GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סילבן שלום: גם כביש 6 בצפון יגיע עד לצומת כברי, עד לשלומי.
סילבן שלום: הרכבת תגיע עד לכרמיאל.
סילבן שלום: היה לי מאבק אדירים עם האוצר שרצה רכבת קלה.
סילבן שלום: שאלו כולם איך יכול להיות שהאוצר רוצה רכבת קלה שעולה מאתיים מיליון שקלים יותר מרכבת כבדה.
סילבן שלום: רכבת כבדה, זאת הרכבת הרגילה.
סילבן שלום: הגיע אלי מנכ"ל כביש 6 - חברת כביש 6 היא חברה ממשלתית – ואמר לי שהוא רוצה שאתן לו שמונה מיליון שקלים לתכנון הכביש מיוקנעם עד לכברי.
סילבן שלום: שאלתי אותו למה שאני אתן לו?
סילבן שלום: שילך למשרד התחבורה אבל משרד התחבורה אומר שהאוצר מסרב לתת.
סילבן שלום: הלכתי לאוצר ואמרתי שמדובר בשמונה מיליון שקלים והרי זה כלום.
סילבן שלום: אמרו לי באוצר שאם הם ייתנו שמונה מיליון, מחר יהיה כביש חס וחלילה.
סילבן שלום: זה בדיוק העניין בעניין של הרכבת הקלה.
סילבן שלום: הרכבת הקלה עולה מאתיים מיליון שקלים יותר אבל היא חוסמת בכרמיאל.
סילבן שלום: אם תהיה רכבת רגילה עוד יבוא מטורף ויגיד להמשיך אותה מכרמיאל לצפת ולקריית שמונה, אז עדיף לעצור את זה עכשיו, לשלם מאתיים מיליון שקלים מסים.
סילבן שלום: אתה נותן למשרד הייעודי ואתה מקבל חוות דעת מקצועיות מהמשרד הייעודי שעדיפה רכבת קלה.
סילבן שלום: פשוט דברים שלא יאומנו.
סילבן שלום: בסוף נלחמנו, גם שר התחבורה היה בעניין הזה, וכמובן הוחלט על רכבת רגילה ואני מקווה שבהמשך – אני כבר אומר – היא תגיע לצפת ולקריית שמונה כי זה מה שצריך להיות בסופו של יום.
אורית סטרוק: אדוני השר, בהצלחה.
סילבן שלום: לגבי הנושאים של הגז, החשמל, המים.
סילבן שלום: כל העניין של טופס 4 מזכיר לי שכשמינו אותי ליושב ראש חברת החשמל באתי לעשות סיור בכפרים הדרוזיים ובכפרים הערביים.
סילבן שלום: הדבר שהכי זכור לי מאז – ועברו מאז עשרים ומשהו שנים – שכל עמודי החשמל היו באמצע הכביש.
סילבן שלום: פעם הכביש היה כזה, שמו בצד עמוד מעץ.
סילבן שלום: אתם זוכרים את עמודי החשמל מעץ?
סילבן שלום: לאט לאט הרחיבו את הכביש אבל כמובן הבתים הם מאוד קרובים, אז אי אפשר להרחיב הרבה אבל העמוד היה תקוע.
סילבן שלום: רק לעשות את העתקת העמודים האלה, משימה כמעט בלתי אפשרית אבל עשינו את כל ההעתקה הזאת.
חמד עמאר: יש עוד המון עמודים שצריך להעתיק.
סילבן שלום: לא הייתי יושב ראש חברת החשמל כל החיים.
סילבן שלום: כנראה שמאז המשיכו להרחיב את הכביש, אז עוד פעם זה נתקע באמצע הכביש.
סילבן שלום: בלי טופס 4 אי אפשר לחבר ולצערי הרב אין תכניות מתאר כמו שאתה אומר.
סילבן שלום: אני מאוד מקווה שיהיו תכניות מתאר בשפרעם.
סילבן שלום: בשבוע הבא, ביום שלישי הבא, אני בשפרעם ואתה מוזמן, אם אתה רוצה.
ראובן ריבלין: יתחיל הדיון על התקציב.
סילבן שלום: אני לא משתתף בדיון.
סילבן שלום: אני שר ואני לא יכול להשתתף בדיון.
סילבן שלום: אני משתתף בהצבעות.
סילבן שלום: ההצבעות יהיו ביום שני ושלישי.
סילבן שלום: 29 ו-30 ביולי.
סילבן שלום: ביום שלישי הבא אמנם מתחיל הדיון, אבל אם אתה רוצה, אני מסייר שם בבוקר.
סילבן שלום: באותו יום אני גם בכרמיאל ואתה מוזמן גם לשם.
סילבן שלום: לגבי הביוב.
סילבן שלום: אני מאוד רוצה לעזור.
סילבן שלום: אני יושב עם רשות המים ומינהל תאגידי מים וביוב כדי לנסות ולהכין איזושהי תכנית בעניין.
סילבן שלום: אני אשמח אם אתה תהיה שותף לזה.
סילבן שלום: לך יש גם אפשרויות נוספות ואחר כך אני אסביר לך איזה אפשרויות יש לך כנציג ישראל ביתנו.
סילבן שלום: אנחנו נעשה זאת בשמחה רבה ובאהבה גדולה במידה ואתה תוכל לעשות את אותו מהלך שאומר לך לאחר מכן.
ראובן ריבלין: יש שם בעיה עם השתתפות המועצה המקומית ואת זה צריך לקחת בחשבון כי הקיבוץ הזה מונע למעשה את קידום העניין.
חמד עמאר: מקבלים היום 50?
חמד עמאר: היה 60-40 והיום אני לא יודע כמה.
סילבן שלום: לא נמצא כאן ליצמן.
סילבן שלום: נהוג שלא עונים למי שלא נמצא?
ראובן ריבלין: אתה לא חייב לענות.
ראובן ריבלין: כבוד השר, אנחנו מאוד מודים לך.
סילבן שלום: לא ידעתי שיושב כאן המשמר החברתי.
סילבן שלום: זה דבר מאוד מרענן.
סילבן שלום: אם עוד מישהו רוצה לשאול, אין לי בעיה.
סילבן שלום: קודם כל, אני שמח שאת כאן.
סילבן שלום: אני לא הייתי בוועדה הרבה שנים.
סילבן שלום: דרך אגב, אתה אמרת שאתה ממלא מקום, ואני כמעט התביישתי אבל אני אגיד שאני ב-1996, כפי שזכור לך, נתניהו לא מינה אותי בשנה הראשונה להיות שר ואז הייתי ממלא מקום יושב ראש הוועדה בראשה עמד רביץ זכרונו לברכה ומרכז הליכוד בוועדת הכספים.
סילבן שלום: ראיתי בזה תפקיד מאוד חשוב.
סילבן שלום: דרך אגב, אתמול הכנסנו גם פרק בנושא הבדואים שלא הזכרתי אותו.
סילבן שלום: את יכולה לראות שם את התכנית והיא קיימת.
סילבן שלום: עשינו את זה עם המינהל להסדרת הבדואים, כך שהנושא הזה קיים.
סילבן שלום: אני רק רוצה להגיד לך שלפני חודש חנכתי את מרכז הצעירים ברהט.
סילבן שלום: אנחנו הקמנו מרכזי מצוינות בכל ישוב בדואי, בכל שמונת הישובים הבדואים בנגב.
סילבן שלום: אין ישוב שלא הקמתי בו מרכז מצוינות.
סילבן שלום: נתתי עוד מרכז צעירים בחורה.
סילבן שלום: סייענו לפרויקט ואדי א סיר, שזה להחזיר לחקלאות אקולוגית – דווקא זה מתאים לכם – לחקלאות של פעם.
סילבן שלום: אני רוצה להגיד לך שנסעתי במיוחד לארצות הברית, גייסנו את הקרן הקיימת וזה היה צריך להיות משהו מדהים לראות ביום שישי בבוקר נשים יהודיות מאוד מבוגרות, לאחר הדברים שלי והדברים שנאמרו שם, מוציאות שיקים וכותבות במקום לטובת פרויקט ואדי א סיר של הישוב הבדואי חורה.
סילבן שלום: דבר מדהים.
סילבן שלום: עכשיו אני רוצה לעשות עבורם יחד עם שגב שלום, מעבר למרכזי תעסוקה שהקמנו שם, נוסעים 700-700 אלף אנשים, ואפילו יותר, לים המלח ועוברים בכביש הזה אבל הם לא עוצרים.
סילבן שלום: אין שום סיבה שהם לא יעצרו שם או בדרכם לים המלח או עם חזרתם.
סילבן שלום: יושבות שם נשים בדואיות שלצערנו הרב אין להן מקומות עבודה ואי אפשר שהן יצאו מהבתים והן עובדות, הן רוקמות, הן עושות הרבה מאוד עבודה של נשים בדואיות ואני עכשיו רוצה להקים אוהל בצד הזה ואוהל בצד הזה כך שכל מי שייסע באוטובוס, יוכל לעצור במקום.
סילבן שלום: תהיה שם במקום גם קפטריה וחניה לאוטובוס שישלם כמה אגורות, יהיו שירותים וכולי, אבל גם יקנו מוצרי תיירות מהבדואים.
סילבן שלום: מה רע שזה יקרה?
סילבן שלום: זה יקרה ואני מאמין שאנחנו נעשה את זה.
סילבן שלום: השאלה השנייה הייתה לגבי מחירי המים, כשמדברים על הורדת מחירי החשמל והמים ועל רפורמת המים ולמרות כל זה, המחיר עדיין עולה.
סילבן שלום: המים יעלו בעוד אחוז, אבל זאת תהיה העלאה אחרונה שנגררת בגין העלאת מחירי החשמל מאחר שמחירי החשמל עלו גם לאלה שמפיקים את המים, גם בהתפלה וגם במקורות.
סילבן שלום: רשות המים הכירה בעלויות האלה ולכן זאת עדיין העלאה אחרונה.
סילבן שלום: מעכשיו, זה יורד.
סילבן שלום: לגבי הרפורמה במים.
סילבן שלום: אני מאוד בעד לעשות רפורמה מקיפה ואני מתכוון לעשות את זה.
סילבן שלום: צמצום התאגידים ל-18 בלבד או ל-15 או ל-13, לא זה יביא את המזור כי נכון שחוסכים המון, חוסכים עשרות מנכ"לים, עשרות יועצים משפטיים, עשרות אגפי גבייה וכל מה שצריך, אבל יש גם הרבה עובדים.
סילבן שלום: כשאני שואל את מינהל תאגידי המים, אומרים לי שהם עדיין סוחבים את העובדים שהיו בעיריות.
סילבן שלום: 500 עובדי עיריות שמקבלים שכר גבוה, שהם קיבלו שכר בעיריות ועכשיו הם בתאגידים.
סילבן שלום: אני אומר שזה נכון, אבל יש כאן תרתי דסתרי.
סילבן שלום: יכול להיות שה-500 האלה קיבלו שכר גבוה, אבל היום יש 1,500 עובדים בתאגידים, אז מאיפה באו האלף האלה?
סילבן שלום: ה-500 האלה אולי קיבלו שכר גבוה, אבל הם עשו את כל העבודה.
סילבן שלום: נכון שחלק מהעיריות לא השקיעו בתשתיות מים.
סילבן שלום: אפשר לעשות את השינוי הזה ולהוביל לרפורמה שתוזיל עד ל-15 אחוזים את מחירי המים.
סילבן שלום: אני עובד על הדבר הזה.
סילבן שלום: לדעתי אפשר לעשות את זה ואני מקווה שלטווח הארוך נוכל לעשות זאת.
סילבן שלום: כמובן זה שינוי סדרי בראשית.
סילבן שלום: אנחנו משלמים על סבסוד לחקלאות, כל אחד מאתנו, ויש דברים מדהימים.
סילבן שלום: לא ידעתי למשל, עד שנכנסתי לתפקיד, שיש הפקות מים פרטיות.
סילבן שלום: למשל, עיריית ראשון לציון מפיקה מים באופן פרטי.
סילבן שלום: היא קודחת והיא מפיקה את המים שלה.
ראובן ריבלין: כל מושב בישראל מפיק מים.
<טמיר כהן: יש הרבה שמפיקים מים.
סילבן שלום: יש קודחי מים פרטיים.
סילבן שלום: קודחי המים הפרטיים האלה, כמובן לא היו קודחים אם זה היה יקר יותר ממחיר מקורות.
סילבן שלום: בגלל שהם קודחים במחירים זולים, עולה להם זול יותר, המדינה משיתה עליהם היטלים.
סילבן שלום: היטלי ההפקה האלה, זה מאתיים מיליון שקלים הכנסה שלא הולכים למשק המים, להוזלת תעריפים, אלא הולכים כולם לאוצר המדינה אבל סבסוד המים לחקלאות ב-400 מיליון שקלים לא בא מאוצר המדינה אלא כולו מושת על התעריף.
סילבן שלום: שאלתי איך זה יכול להיות.
סילבן שלום: אי אפשר לאחוז את המקל בשני קצותיו.
סילבן שלום: לדעתי היה צריך להיות הפוך, שהכנסות מהיטלי הפקה ייכנסו לתעריף והסבסוד לחקלאות ילך מאוצר המדינה.
ראובן ריבלין: בהכנסות המדינה הם לא אוהבים לצבוע כסף.
סילבן שלום: אם אתה רוצה כמדיניות של ממשלה לסבסד מים לחקלאות, סבסד את זה בתקציב אבל לא תשית את זה על כל אחד מהצרכנים כאן.
סילבן שלום: לכן צריך למצוא את הפתרון.
סילבן שלום: אנחנו עובדים על זה אבל אני בתפקיד רק שלושה חודשים.
סילבן שלום: חבר'ה, עשינו את הגז ועכשיו הולכים לעשות בחשמל.
סילבן שלום: אנחנו עושים את זה גם כאן.
סילבן שלום: צמצמנו מספר תאגידים ונמשיך.
סילבן שלום: גם בביוב אנחנו עוסקים.
סילבן שלום: נעסוק בכל.
ראובן ריבלין: האם אדוני מוכן לשמוע עוד שאלה מאדיר חרמוני, סמנכ"ל חברת אנרגיה מתחדשת להתייעלות אנרגיה?
ראובן ריבלין: בבקשה .
<אדיר חרמוני: סמנכ"ל איגוד חברות אנרגיה מתחדשת והתייעלות אנרגטית בישראל.
<אדיר חרמוני: אדוני השר, איגוד החברות זה איגוד שמאגד כמעט תשעים חברות בתחום האנרגיה המתחדשת וההתייעלות האנרגטית מחברות גלובליות ועד חברות גדולות במשק וחברות סטרט-אפים שמפתחות טכנולוגיה ישראלית מקורית.
<אדיר חרמוני: השאלה שלנו נוגעת לשני התחומים.
<אדיר חרמוני: האחד, איך מדיניות המשרד באה לידי ביטוי בתחום האנרגיה המתחדשת ואיך אתה רואה את זה בשנתיים הקרובות?
<אדיר חרמוני: לאור הקפאת התכנית הלאומית להפחתת פליטות גזי חממה, איך אתה רואה את מדיניות המשרד בכל הנוגע להתייעלות אנרגטית במדינת ישראל?
סילבן שלום: כמובן שאנרגיות מתחדשות הוא דבר שאנחנו רואים אותו בחיוב.
סילבן שלום: אני זוכר – היום אני מדבר כמו זקן בן מאה, אני זוכר, אני זוכר – אבל הייתה פעם חברה שקראו לה פמא, פיתוח משאבי אנרגיה, חמישים אחוזים בבעלות חברת החשמל, גם בזק הייתה בעניין ועוד.
סילבן שלום: להפיק מפצלי שמן במישור רותם.
סילבן שלום: היא לא הייתה כלכלית ונסגרה.
סילבן שלום: אנרגיית רוח היא חשובה, אנרגיית שמש היא חשובה, ביו מסה חשובה.
סילבן שלום: הכול חשוב.
סילבן שלום: השאלה היא האיזון.
סילבן שלום: כמו שאתה יודע, והציבור לא יודע, אתה כמובן מקבל עידוד רב לפתח את התעשייה הזאת.
סילבן שלום: חברת החשמל, כאשר היא משלמת לך מחיר הרבה יותר גבוה מאשר היא מוכרת אותו לצרכן עבור כל קילוואט שעה, את ההפרש הזה חברת החשמל צריכה לממן מאיזשהו מקום.
סילבן שלום: מאיפה היא מממנת את זה?
סילבן שלום: מהעלאת התעריף לכולנו.
סילבן שלום: אני לא אומר שזה לא נכון, כי בסופו של דבר אנחנו רוצים לייצר אלטרנטיבות, אנחנו רוצים לייצר מצב של אנרגיה נקייה.
ראובן ריבלין: הם רואים את זה כפיילוט?
סילבן שלום: בתכנית האב לאנרגיה הוחלט שעד 2020 עשרה אחוזים מהמשק יהיה באנרגיות מתחדשות.
סילבן שלום: מה שקורה זה שחברת החשמל, נוסחת התעריף שלה, לא משנה כמה היא מייצרת, היא מקבלת את אותה הכנסה.
סילבן שלום: לא ניכנס לזה.
סילבן שלום: עזבו.
סילבן שלום: אבל התשואה על ההון שהובטחה לבעלי האנרגיות המתחדשות על ידי רשות החשמל היא תשואה, בוא נאמר מאוד נדיבה.
סילבן שלום: אני לא רוצה לומר מילה יותר חזקה.
סילבן שלום: אנחנו צריכים לעודד את התעשייה כי אנחנו רוצים אותה, היא נותנת מקומות עבודה בנגב, אם זה סולארי, היא מאפשרת אנרגיה נקייה, היא מאפשרת להישען גם על אנרגיה חלופית במידה ותהיה בעיה עם הגז או דברים אחרים, אבל צריך לעשות את האיזון כי האנרגיה הזאת היא גם יקרה.
סילבן שלום: ככל שכמובן יהיה יותר סולארי, היא גם תהיה יותר זולה לטווח הארוך.
סילבן שלום: אנחנו גם מקווים שהמחיר שלה יוזל ואנחנו נרצה לשמור את האיזון.
סילבן שלום: אנחנו גם נותנים עכשיו מה שנקרא הגנות ינוקא כדי לאפשר לתעשייה הזאת לצמוח, להתפתח, לשגשג, אבל זה לא יוכל להיות אין סופי במחירים האלה ואם זה לא במחירים האלה, לא רוצים להיכנס לזה כי אז זה לא כלכלי.
<אדיר חרמוני: אני רק רוצה לציין שדוח קנדל שיגיע לממשלה, אנחנו מקווים, בשבוע-שבועיים הקרובים, מציג את התועלות הכלכליות של אנרגיה מתחדשת במדינת ישראל והתועלות הכלכליות שהוא מציג הן מאוד גבוהות, בערך פי שלושה מחלק מהמקרים מהתועלת הכלכלית של הגז.
<אדיר חרמוני: אני לא רוצה להיכנס למספרים, אבל בהחלט מספרים שהופכים את החשמל הירוק לכלכלי כבר עכשיו וכבר עכשיו הוא משתלם למדינת ישראל והיא אפילו תרוויח מזה אם היא תייצר חשמל ירוק.
<אדיר חרמוני: אם תוכל להתייחס גם לנושא של התייעלות אנרגטית.
סילבן שלום: דיברתי על זה קודם.
סילבן שלום: אתה רוצה שאני אחזור?
סילבן שלום: אולי לא היית.
<אדיר חרמוני: הייתי.
<אדיר חרמוני: (חילופי יו"ר – היו"ר ניסן סלומינסקי)
סילבן שלום: דיברתי על פליטת גזי החממה.
סילבן שלום: אמרתי שוועדת הכספים, אם היא תעשה בעניין הזה משהו, אני מאוד אשמח.
סילבן שלום: דיברתי על זה ולכן לא חשבתי שאני צריך לחזור על זה.
סילבן שלום: אם אתה רוצה, לאלה שלא היו, התכנית לשימור אנרגיה, לצמצום פליטת גזי החממה, לדעתי היא דבר מאוד מאוד חשוב.
סילבן שלום: זה מאפשר למאות אלפי ישראלים להיות שותפים למאבק הזה על ידי רכישת מקררים, על ידי רכישת מזגנים, דודי שמש.
סילבן שלום: כל העניין הזה הוא כמובן דבר מאוד מאוד חשוב שיש לו גם משמעות של איכות חיים, איכות סביבה ירוקה ועוזר לשכבות החלשות, עוזר לקשישים ועוזר להרבה מאוד קבוצות.
סילבן שלום: אנחנו היינו מאוד שמחים אם זה היה קורה.
סילבן שלום: יגידו לך שהשנה אין ונדבר על שנה שעברה, אבל אמרתי שתבוא למליאה ואני אגיד לכם.
ניסן סלומינסקי: אנחנו ממש מודים לשר.
ניסן סלומינסקי: אני מתנצל שבחלק מהדיון לא הייתי.
גילה גמליאל: אבל לא אמרנו דברים לשבחו.
גילה גמליאל: השר הפעיל ביותר שגם מראה קבלות.
גילה גמליאל: לקח משרד כמו משרד נגב וגליל והפך אותו לאימפריה.
סילבן שלום: היינו שותפים למאבקי הצעירים.
גילה גמליאל: הפך את זה למעצמה צעירה ופורחת.
גילה גמליאל: גם את המשאבים שאתה מצליח לגייס, שזה בכלל לא מובן מאליו, ואתה חולש על שלושה משרדים שאתה מככב בכל אחד בתחומו.
גילה גמליאל: אתה אחד השרים היותר חרוצים שגם יורד לכל הפרטים.
גילה גמליאל: באמת צריך לשבח אותך.
ניסן סלומינסקי: זה רק מקצת שבחך כי זה בפניך.
גילה גמליאל: עכשיו עומד לפתחך נושא לא פחות חשוב ונקווה שגם כאן תצליח.
סילבן שלום: אני מודה לגילה על הדברים.
סילבן שלום: אני מודה לכל האחרים שאמרו דברים נוספים.
סילבן שלום: מודה על האפשרות להיות כאן.
סילבן שלום: שוב, יכולתי לבוא עם נגב וגליל מלא, ובסוף הייתי כאן עם נגב וגליל אבל האנשים של נגב וגליל לא היו כאן ואני מרגיש קצת לא נעים בגללם.
סילבן שלום: גם שיתוף פעולה אזורי, שזה משרד בפני עצמו, ואם אתם תראו את שיתוף הפעולה שיש לנו בעניין הזה ובעיקר בין המתיישבים ביהודה ושומרון לבין שכניהם הפלשתינים, אתם פשוט תהיו בהלם לגבי הפעילות שאנחנו עושים.
סילבן שלום: אני מאוד מודה לכם.
סילבן שלום: בהצלחה בהעברת התקציב.
סילבן שלום: יש לכם שבועיים או שבוע קשה.
ניסן סלומינסקי: חשבנו שאחרי שנגמר התקציב, זהו, יוצאים לפגרה בניחותא, אבל המציאות הישראלית, אפילו לא הפוליטית ולא המדינית, אפילו המציאות הכלכלית - - -
אלעזר שטרן: זה לא קשור?
ניסן סלומינסקי: האחד קשור לשני.
ניסן סלומינסקי: ראה מה שכתבנו.
ניסן סלומינסקי: בכל אופן, עם המציאות הכלכלית, ודאי המדינית, אנחנו ממשיכים לעבוד, והישיבה הזאת, כנראה, היא רק הישיבה הראשונה במסגרת הזאת.
ניסן סלומינסקי: הלוואי והיא תהיה הראשונה והאחרונה, אבל אני בתחושה שהיא לא תהיה האחרונה, אלא שנמשיך לקיים ישיבות גם בפגרה, ואני מניח שגם בנושא הזה.
ניסן סלומינסקי: בכל אופן, הבורסה, כך חונכנו, כך זה בתודעה שלנו, היא אחד מהכלים הכלכליים החשובים, ולאחרונה המוסד הזה או הגוף הזה עובר זעזועים קשים מאוד, וזה בא לידי ביטוי בסוף גם בהתפטרות של אסתר, המנכ"לית, גם של היושב-ראש, סם, שאני מקבל אותו בברכה – ברוך הבא – וגם כנראה של הסמנכ"ל או המשנה.
ניסן סלומינסקי: למעשה יש רעידת אדמה בגוף הזה, וכולנו רואים שהפעילות שם ירדה בהיקפים גדולים מאוד, מימי הזוהר של 2.4 מיליארד שקל במחזור היא ירדה ל-0.9 מיליארד.
ניסן סלומינסקי: אנחנו גם רואים שהרבה מאוד חברות נמחקות ובודדות נרשמות.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, הגוף הזה עובר טלטלה גדולה מאוד.
ניסן סלומינסקי: אם הגוף הזה עובר טלטלה, זאת כנראה בועה של הכלכלה של ישראל ואולי צריך חשיבה הרבה יותר עמוקה בעניין הזה.
ניסן סלומינסקי: יושב אתנו גם שמוליק האוזר, שהוא יושב-ראש הרשות, והוא למעשה מבחינת המדינה הרגולטור – אני לא יודע אם זו מילה יפה או לא, אבל זה מקובל – הוא הרגולטור של הגוף.
<קריאה: מְהַסְדֵּר.
ניסן סלומינסקי: אם אני אגיד "מְהַסְדֵּר", אף אחד לא ידע למה התכוונתי ומה אמרתי.
ניסן סלומינסקי: החלטתי שאנחנו צריכים להציף את הנושא, כשהמגמה שלנו היא להתניע מהלך.
ניסן סלומינסקי: הכוונה להתניע חשיבה, אולי ביסודות ובמהות של הבורסה, וממילא מתוך זה להגיע גם להבנה מה הסיבות ומה האלמנטים שבגינם הגענו למצב הזה, אבל בעיקר, מה צריך להיות להבא.
ניסן סלומינסקי: אני יודע שיש ועדות ויש גם ועדת איתור, אבל לפחות מבחינתי קשה למצוא תרופה אם לא יודעים בדיוק מה המחלה, לכן חשוב מאוד שנעשה דיון ציבורי בנושא, ואני כמעט בטוח שהוא לא יהיה הראשון.
ניסן סלומינסקי: נשתדל לעקוב ולהמשיך, שוב כשהמגמה היא מגמה אחת.
ניסן סלומינסקי: אם צריך מהיסודות אז מהיסודות, ואם לא מהיסודות אז רק לתקן מה שצריך, כדי שתהיה לנו בורסה טובה, מתפקדת, מושכת.
ניסן סלומינסקי: פעם היינו אומרים "מושכת משקיעים מבחוץ", היום אנחנו צריכים להגיד "מושכת משקיעים מבפנים".
ניסן סלומינסקי: אני מבין ש-60% מהגופים הפיננסיים שלנו משקיעים בחוץ ולא בפנים, אז היא צריכה להיות מושכת גם מבפנים.
<טמיר כהן: מושכת, נקודה.
ניסן סלומינסקי: עוד הערה אחת חשובה.
ניסן סלומינסקי: פורסמו הרבה דברים בעיתונות.
ניסן סלומינסקי: ניסיתי לקרוא חלק מהם, אלה שדיברו בענייני, אבל אני מבין וגם אומרים לי שפורסמו הרבה מאוד דברים שהם על "תקן צהוב", מה שנקרא.
ניסן סלומינסקי: זה לא ייעשה פה בוועדה.
ניסן סלומינסקי: תמיד דרכנו בוועדה, גם בנושאים יותר פשוטים מזה, אבל כל שכן בנושא הזה, לא של השמצות, אפילו השמצות עדינות.
ניסן סלומינסקי: לא זה תפקידנו ולא זה המקום, אלא אנחנו רוצים לקיים דיון ענייני, עמוק ולנסות להבין מה עובר עלינו ואיפה צריכים לעשות את השינוי.
ניסן סלומינסקי: מבחינתי, אם בסופו של דבר נגיע למסקנה שצריך לעשות שינוי מהותי שדורש חקיקה, אני לא אהסס לעשות גם את זה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שיתברר שלא צריך שינוי עד כדי כך עמוק, וצריך לעשות שינוי אחר.
ניסן סלומינסקי: בכל אופן הנושא פתוח.
ניסן סלומינסקי: שוב, אני רק רוצה להזכיר למשתתפים, אף-על-פי שיכול להיות שהכול יזרום על מי מנוחות, יכול להיות שייאמרו כאן דברים שמעוררים איזה תגובות של אחרים, אז הכול בניחותא.
ניסן סלומינסקי: מי שקיבל רשות לדבר – ידבר, יסיים את דברו, כדי שאנחנו נבין מה הוא אומר וכדי שהוא יוכל להתרכז.
ניסן סלומינסקי: מי שרוצה, ירשום הערות, וכשיגיע תורו לדבר, הוא יוכל להתייחס לנושא הזה.
ניסן סלומינסקי: הקדמה קצרה.
ניסן סלומינסקי: היום קצר לצערי.
ניסן סלומינסקי: יום רביעי.
ניסן סלומינסקי: יום אחרון של הכנסת הפורמלית.
ניסן סלומינסקי: יש לנו זמן מ-09:00 עד 11:00.
ניסן סלומינסקי: הישיבות הבאות ייעשו בפגרה, אני מניח.
ניסן סלומינסקי: שעתיים זה יכול להיות המון ויכול להיות מעט.
ניסן סלומינסקי: שמוליק, המיקרופון לרשותך.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לקבל בברכה את חברי ומצד שני את כל האורחים: שמוליק האוזר, סם.
ניסן סלומינסקי: היושב-ראש לשעבר?
ניסן סלומינסקי: זה כבר נכנס לתוקף?
ניסן סלומינסקי: את כל המוזמנים, איש איש לפי כבודו ומעלתו.
ניסן סלומינסקי: מי שיקבל את רשות הדיבור גם יציג את עצמו וכל האחרים ידעו.
ניסן סלומינסקי: שמוליק, בבקשה.
<שמואל האוזר: בוקר טוב לכולם.
<שמואל האוזר: תודה לך.
<שמואל האוזר: כמו שביקשת, אני אעשה את זה קצר, למרות שיש לי להגיד - - -
ניסן סלומינסקי: לשמוליק היתה תוכנית לדבר איזה שלוש שעות, "קצר".
ניסן סלומינסקי: אנחנו קיצרנו את זה, גם את המצגת וגם את שאר הדברים.
ניסן סלומינסקי: תדעו שהרבה מעבר למה שהוא יגיד יש לו עוד מה לומר ואני מניח שגם לכל אחד אחר, וזה בסדר גמור.
<שמואל האוזר: אני אתחיל ואומר שאני חושב שאחד הדברים החשובים, במיוחד בעת הזאת, כשאנחנו נמצאים במצב כלכלי לא פשוט, גם בעולם וגם בישראל, שהבורסה היא משאב לאומי ולפעמים אנחנו שוכחים את התפקיד החשוב שיש לה.
<שמואל האוזר: אני רוצה לדבר על זה.
<שמואל האוזר: יודעים הרבה מהחברים פה והחברים מבחוץ שאני מאוד חרד למצב של הבורסה, ואני חושב שהבורסה כמקור לגיוס הון, כזירה שבה אפשר לגייס הון, המקום שלה חשוב מאוד גם בעת הזאת, כשאנחנו נדרשים לעשות כל מאמץ כדי לעודד צמיחה.
<שמואל האוזר: מדוע אני אומר את זה?
<שמואל האוזר: אני אומר את זה על רקע ההאטה הכלכלית.
<שמואל האוזר: עיקר החשיפה שלנו, לאירופה ולארצות-הברית.
<שמואל האוזר: ההאטה הכלכלית קיימת כמובן גם בהתחשב בצורך להתמודד עם הגירעון.
<שמואל האוזר: החשיבות של הבורסה מהבחינה הזאת, החשיבות שלה באה לידי ביטוי בגיוס מקורות הון למימון הפעילות העסקית, שהוא אחד התנאים החשובים לצמיחה כלכלית.
<שמואל האוזר: כי תפקידי הבורסה הם בראש ובראשונה גיוס הון, מצד אחד, ומצד שני, יצירת אפיקי השקעה למשקיעים – בדיוק התפקיד הכי חשוב של הבורסה – הקצאה יעילה, חיבור בין חוסכים לבין משקיעים, יזמים.
<שמואל האוזר: יש לכך חשיבות גדולה מאוד.
<שמואל האוזר: למרות שיש בעיות לא קטנות, אנחנו יודעים, בבורסות בארץ ובעולם, שהחשיבות שיש לבורסה היא כזאת שכולנו צריכים לעשות כל מאמץ לתמוך בה.
<שמואל האוזר: זה קשור כמובן גם בסיוע לחברות, יש בכך תוספת לאיכות ממשל תאגידי.
<שמואל האוזר: כולנו יודעים פה בישראל שזה גם מקור לגיוס חוב על-ידי הממשלה וגם ברומטר לכלכלה.
<שמואל האוזר: האם הבורסה בישראל באמת עלולה לאבד את מקומה כמשאב לאומי במדינת ישראל?
<שמואל האוזר: אני סבור שאם לא נשנה את התפיסה לגבי חשיבותה כמנוף צמיחה, אנחנו יכולים לעמוד בפני בעיות גדולות ביותר והבעיות שאנחנו ניצבים בפניהן תועצמנה.
<שמואל האוזר: אני גם חושב שבהיעדר בורסה – כל ספר כלכלה יספר לכם את זה – בהיעדר בורסה שמגדילה את זמינות ההון ליזמים, הצמיחה הכלכלית נפגעת, התעסוקה נפגעת וכמובן נלווים לזה גם חוב ציבורי גדול, מספר הסדרי חוב, תחרותיות וכן הלאה וכן הלאה.
<שמואל האוזר: הבורסה באמת מתייבשת, ואני רוצה לומר את זה בקונטקסט הנכון.
<שמואל האוזר: כשאומרים שהבורסה מתייבשת זה לא שאנחנו תולים את כל יהבנו בבורסה המתייבשת וזאת הבעיה.
<שמואל האוזר: היא מתייבשת בראש ובראשונה בגלל הבעיות הכלכליות שקיימות בארץ ובעולם.
<שמואל האוזר: הגרף מראה לכם שהיתה צניחה של עשרות אחוזים בהיקפי המסחר בהרבה בורסות מערביות בעולם.
<שמואל האוזר: דרך אגב, לא בכולן.
<שמואל האוזר: יש בורסות שדווקא היתה בהן עלייה בהיקפי המסחר, אבל ברוב הבורסות היתה ירידה בהיקפי המסחר.
<שמואל האוזר: נדמה לי שבנק ישראל מצא אפילו שבישראל היתה ירידה יותר משמעותית מאחרים, אבל באופן כללי היתה ירידה של עשרות אחוזים.
זהבה גלאון: בגרמניה יש 67%.
<שמואל האוזר: השאלה מאיפה את מתחילה למדוד את זה.
<שמואל האוזר: לכן אני לא רוצה להגיד אם יותר או פחות.
<שמואל האוזר: ירדו בעשרות אחוזים, תלוי מהיכן אנחנו מודדים את זה.
<שמואל האוזר: לא פחות חשוב מההתייבשות של הבורסה העובדה שהיא בעצם יבשה.
<שמואל האוזר: מה שהגרף הזה אומר, בלי שום קשר למה שאמר היושב-ראש, אם זה 900 מיליון בממוצע לשנה או 2.4 מיליארד, גם ב-2008 היינו יחסית נמוכים.
<שמואל האוזר: כשאנחנו בוחנים את מחזור המסחר ביחס לשווי – שוב, שווי השוק בישראל יחסית נמוך – אנחנו רואים שאנחנו בין הנמוכים בעולם.
<שמואל האוזר: יש מקום לעשייה.
<שמואל האוזר: זה לא מתחיל מהיום, זה קיים במשך שנים, אבל זה מועצם מאוד בשנים האחרונות בגלל הירידה המשמעותית בהיקפי המסחר, וכל הבורסות נדרשות לעשות מעשה.
<שמואל האוזר: מה הקשר בין התייבשות הבורסה לבין היעדר צמיחה?
<שמואל האוזר: התשובה היא: היעדר מקורות הון.
<שמואל האוזר: בהיעדר נזילות, גיוס ההון להשקעות נפגם וקשה מאוד לממן פעילות עסקית.
<שמואל האוזר: ציינת קודם לכן שיש הרבה כסף בישראל שנמצא אצל משקיעים מוסדיים.
<שמואל האוזר: 70% מה- flow של המשקיעים המוסדיים הולך למימון פעילות עסקית בחוץ-לארץ בעוד שבישראל יש לנו חברות שמשוועות להון אבל לא מצליחות לגייס את ההון הזה.
<שמואל האוזר: זה מצב שאנחנו צריכים לתת עליו את הדעת.
<שמואל האוזר: יש פה שלושה גרפים שמראים מה קורה בישראל, בארצות-הברית ובבריטניה.
<שמואל האוזר: הם מראים את הקשר החיובי בין הנפקות לבין צמיחה.
<שמואל האוזר: זה אומנם קשר מאוד שטחי, אבל הוא נתמך על-ידי הרבה מאוד ספרות אמפירית ואחרת, שאומר שבמקום שאתה לא יכול לגייס, נפגעת הצמיחה.
<שמואל האוזר: אנחנו רואים את זה גם בישראל, גם בארצות-הברית וגם בבריטניה.
<שמואל האוזר: זה קיים בשווקים אחרים.
<שמואל האוזר: מכאן החשיבות של גיוס הון ואני מדגיש בפניכם את הגרף העליון שמראה לכם שב-2012 היו אפס הנפקות.
באסל גטאס: לא הייתי בהתחלה.
באסל גטאס: מה הסיבה לאי-ההנפקות?
<שמואל האוזר: בראש ובראשונה המצב הכלכלי, אבל - - -
ניסן סלומינסקי: רק רגע, שמוליק.
ניסן סלומינסקי: מאחר שלא היית בהתחלה, אז אחד הדברים שביקשנו זה לתת לכל אדם לומר את דברו, כי קודם יש לו משנה סדורה.
ניסן סלומינסקי: אם אחרי שהוא יאמר עדיין תהיה לך שאלה, תרשום, תהיה לך זכות דיבור ותוכל לשאול.
<שמואל האוזר: אני מתייחס, אני רק אומר בשתי מלים שזה קשור למצב הכלכלי.
<שמואל האוזר: יש יטענו שזה גם קשור לרגולציה.
<שמואל האוזר: אני גם אתחבר לזה ואני חושב שזה קשור לעוד כמה דברים שעליהם אני אתן את הדעת.
<שמואל האוזר: אני חושב שאסור לנו לחשוב על המצב הנוכחי של הבורסה כנזלת.
ניסן סלומינסקי: כְּמה?
<שמואל האוזר: כנזלת.
<שמואל האוזר: זה הביטוי שהשתמשו בו.
<שמואל האוזר: המשמעות של הביטוי שזה כמו נזלת – אין תרופה, חכה עד שהיא תעבור, יהיה בסדר.
<שמואל האוזר: אני חושב שאסור לנו, אסור לנו לחשוב על הבורסה מנקודת מבט כזאת.
<שמואל האוזר: במקום זאת אני חושב שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו איך אנחנו הופכים את הבורסה למנוף צמיחה כלכלי, איך אנחנו הופכים אותה אולי אפילו למרכז פיננסי בין-לאומי.
<שמואל האוזר: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות את זה, ולא יהיה נורא אם אנחנו גם נחלום.
<שמואל האוזר: אני חושב שנדרש לצורך העניין הזה שינוי תפיסה לגבי הבורסה, ושינוי התפיסה הזה חל על כולם, על כולנו – הוא חל על חברות ויזמים בעלי שליטה.
<שמואל האוזר: אתם יושבים פה ואתם מכירים את זה, דנתם בחוק הריכוזיות ובחוקים אחרים.
<שמואל האוזר: החברות עצמן, במידה רבה ההתנהלות שלהן, ההתנהלות מול בעלי מניות המיעוט, אולי השתמשו במינוף גבוה מדי, דיבידנדים גבוהים מדי – כל הבעיות שדנתם בהם – חברות הרבה פעמים הביאו על עצמן את הרגולציה הזאת.
<שמואל האוזר: חברות צריכות לתת את הדעת שיש להן שותפים.
<שמואל האוזר: גם הציבור עצמו צריך לתת את הדעת על כך שצריך לעשות שינוי תפיסה.
<שמואל האוזר: לא צריך לעשות דה-לגיטימציה למשקיעים.
<שמואל האוזר: יש משקיעים ראויים שמובילים פעילות פיננסית, מספקים תעסוקה, יש להם חשיבות במשק הישראלי.
אלעזר שטרן: אני חושב שהדה-לגיטימציה לא היתה כלפי המשקיעים, היא היתה כלפי החברות עצמן.
<שמואל האוזר: אני חושב שצריך למצוא את האיזון.
<שמואל האוזר: גם הבורסה וגם הרגולטורים צריכים לתת את הדעת, ואף אחד לא נקי מהעניין הזה.
<שמואל האוזר: כיוון שהדיון היום על הבורסה, אני אדבר גם על בורסה וגם על רגולציה ממש בכמה מלים.
<שמואל האוזר: יש פה שני גרפים, מצד ימין זה הגרף שהראיתי לכם קודם.
<שמואל האוזר: הוא מראה שבמחזורי המסחר אנחנו נמצאים במקום נמוך יחסית בעולם, ויש הרבה מה לעשות.