GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי פורת: כשהתחלנו לעבוד על התקציב הזה בספטמבר, כולם ניבאו לנו גרעון של 50,60,70 מיליון.
אורי פורת: בשנה שעברה היה אותו דבר: ניבאו לנו גרעון של 80 מיליון, סיימנו את השנה ב-0 גרעון בלי הגדלת האגרה ובלי הזרמות.
אורי פורת: אנחנו רוצים להבריא את רשות השידור.
אורי פורת: ההנהלה הנוכחית של רשות השידור עשתה בעניין הזה יותר מכל ההנהלות שהיו עד היום.
אורי פורת: יש לנו תוכנית מפורטת איך ומה צריך לעשות כדי לפתור את הבעיות העיקריות של המערכת, אבל אין לזה שום קשר עם התקציב.
אורי פורת: לא נוכל לרפא את עצמנו אם לא נוכל לתפקד.
אורי פורת: אם תעכבו את גביית האגרה, הרשות לא תוכל לתפקד והיא תסגר.
אורי פורת: גם כדי להבריא צריך כסף.
אורי פורת: אי אפשר להבריא בלי כסף.
אורי פורת: בכל תוכנית הבראה צריך גם להשקיע.
אורי פורת: מאיפה ניקח את הכספים האלה?
אורי פורת: אני מצפה שבסופו של דבר האוצר יעזור לנו.
אורי פורת: לעת עתה מה שקיבלנו זה טוב לעת צרה, אבל אני בטוח שזה לא יספיק.
אורי פורת: צריך במדינת ישראל רשות שידור למופת.
אורי פורת: אין שום סיבה בעולם מדוע הציבור שלנו לא יתגאה ברשות השידור שלו.
ישראל כץ: הגברת לחמן-מסר, בבקשה.
ישראל כץ: מדוע הממשלה לא מחליטה החלטה שתהיה בהתאם לחוות הדעת של היועצים המשפטיים שלה?
דוידה לחמן-מסר: הממשלה אישרה תקציב וקבעה שיעור אגרה על בסיס עובדות X.
דוידה לחמן-מסר: מתברר שכרגע יש עובדות Y. השאלה היא אם ההחלטה של קביעת שיעור האגרה היא החלטה שאתם עכשיו יכולים לאשר אותה וצריכים לאשר אותה.
דוידה לחמן-מסר: אם תאשרו את תקציב האגרה, הציבור ישלם סכום אגרה שלא מבוסס על הנתונים שעמדו בפני הממשלה כאשר היא קבעה את השיעור הזה.
דוידה לחמן-מסר: אני מבססת את דברי על דבריו של נציג משרד האוצר, אשר אילו היו ידועים להם העובדות המונחות בפניכם היום, הם לא היו ממליצים על שיעור האגרה המונח היום לאישורכם.
ישראל כץ: לפי מה ירד שיעור האגרה ביחס לשנה קודמת?
יואל נווה: אנחנו קבענו את האגרה על פי המדדים הרלוונטים, כלומר בשיעור מקדם התייעלות של 2%.
יואל נווה: צריך לזכור שכשאנחנו ממליצים לשר האוצר על האגרה, אנחנו מסתכלים על סך הכנסות רשות השידור ועל היקף ההוצאות.
יואל נווה: הבנו שיש גידול בהיקף ההוצאה בהיקף של 50 מיליון, ולכן נתנו לו ביטוי בסעיפים אחרים בהצעת התקציב ל-2001.
יואל נווה: המלצנו לשר האוצר לאשר אגרה בגובה הזה על סמך אומדני הכנסות שהיו מבוססים על הכנסה שנחזתה בשנת 2000, שהיא בהיקף של 43 מיליון שקל פחות.
יואל נווה: אחת האופציות שעומדות בפנינו כאשר יש גידול כזה גדול של הכנסות היא להחליט או להמליץ על אגרה בשיעור יותר נמוך.
ישראל כץ: אבל אז זה תמריץ שלילי לגוף מבחינת המוטיבציה.
יואל נווה: הרשות צריכה לפעול בהיקף הוצאות שצריך לצמצם אותו, לשמור אותו ולגרום להתייעלותו.
יואל נווה: אין איזה שהוא צורך מסויים לצבור עודפים גדולים.
יואל נווה: בשנים שעברו לא היה נוצר עודף כזה.
ישראל כץ: היו שנים שהיה כבר עודף תקציבי?
יואל נווה: לפני, לדעתי, 10 שנים.
ישראל כץ: האם הורידו אז את האגרה?
ישראל כץ: אני הצבעתי בעד הצעת החוק לביטול האגרה.
ישראל כץ: הצעתי לשקול אלטרנטיבות כמו פירסום, כמו תקצוב.
ישראל כץ: כרגע אין הצעה אחרת לפנינו.
ישראל כץ: הכי פשוט בשבילינו להגיד שהם לא בסדר, אבל הייתי רוצה לדעת אם הם באמת לא בסדר.
ישראל כץ: האם כשהתברר שבגופים מסויימים היה גידול בהכנסות התקציב שונה?
ישראל כץ: לדעתי זאת הנקודה העיקרית שבה היועצים המשפטיים ואנחנו צריכים להחליט.
ישראל כץ: אנחנו לא מחזיקים את רשות השידור כבת ערובה תקשורתית או טלוויזיונית, אנחנו צריכים על רקע היבטים כלכליים ומשפטיים לקבל החלטה.
יואל נווה: היה דין ודברים ביני לבין מנכ"ל רשות השידור על העובדה שהרשות הוציאה בפועל, בשנת הכספים 2000, כ-50 מיליון שקל מעבר לתקציבה המאושר.
יואל נווה: הדבר הזה נדון ביני ובין מנכ"ל רשות השידור בכתב עוד בטרם הבאנו את התקציב לממשלה.
יואל נווה: סוכם על ידי התחייבות מפורשת ממנכ"ל רשות השידור שהרשות לא תחזור על מנהגה זה.
יואל נווה: כשבסיס ההכנסות גדל בצורה משמעותית, יש מספר אופציות שהן בשיקול.
יואל נווה: השיקול הזה לא נעשה.
יואל נווה: אם היינו יודעים שקיימים עוד כ-43 מיליוני שקלים, אפשר היה להחליט שמורידים את האגרה ביותר.
יואל נווה: כשהרשות מצליחה מאוד בנושא הפרסום, נשאלת השאלה אם היא צריכה להמשיך ולהטיל על הציבור את אותו עול של האגרה.
יואל נווה: אם מורידים את האגרה ועושים את הרשות תלויה פחות באגרה, הדבר הוא חיובי.
יואל נווה: אפשרויות אחרות הן אפשרויות שקשורות בתוכניות אחרות של רשות השידור, או בתוכנית ההבראה של רשות השידור, שגם היא יכול להיות דורשת מקורות.
יואל נווה: יכול להיות שבהחלטה מושכלת מראש אפשר לומר שהולכים על תוכנית הבראה, ואת הכסף, שאנחנו יודעים לכמת אותו, מייעדים לקרן כזאת או אחרת או לפעולה כזאת או פעולה אחרת.
זאב בוים: זה נכון גם לגבי תקציב פיתוח?
יואל נווה: העודפים שנצברו בשנת 2000 בתקציב רשות השידור עוברים על פי החוק שלה לקרן פיתוח.
אבשלום וילן: מי יכול להחליט החלטות כאלה?
יואל נווה: ליעוד התקציב ולבניית התקציב דרוש אישור שר אוצר ואישור ממשלה.
יואל נווה: האגרה טעונה אישור שר האוצר.
יואל נווה: כל הדברים האלה גם באים לאישורה של ועדת הכספים.
יואל נווה: מידי שנה יש פה דיון.
יואל נווה: המידע הזה לגבי אותם 43 מיליון שקל לא היה ידוע ביום שבו אושר תקציב הממשלה, ועל אחת כמה וכמה ביום שבו אישר שר האוצר את האגרה, שהוא יום קודם לכן.
יואל נווה: צריך להבין שאפשר להפחית את האגרה לא ב-5 או 7 שקלים כפי שהיא הופחתה השנה, אלא בעשרות שקלים.
יואל נווה: אותו דבר נעשה לגבי תקציב המדינה.
יואל נווה: אנחנו עושים תחזית הכנסות מסויימת שיכולה להיות גבוהה מידי או נמוכה מידי.
יואל נווה: אנחנו לא מדברים על תחזית הכנסות שנערכת ביוני לגבי שנה הבאה, אנחנו מדברים על 18 בפברואר שבו מאשרת הממשלה תחזית הכנסות לאותה שנה ושמתבססת על ביצוע בפועל של שנה קודמת.
יואל נווה: גם הממשלה, כשיש לה עודף גבייה, משלמת חובות או מחליטה על הורדת מסים.
יואל נווה: ההחלטה על הורדת מס הקנייה שהתקבלה בשנה שעברה מקבלת מימוש מלא השנה.
יואל נווה: הפעולה הזאת היא פעולה שנעשית בצורה מושכלת ומתוכננת.
יואל נווה: במקרה שלנו הפחתת האגרה היא אחת האופציות.
דוידה לחמן-מסר: יכול להיות שאם בדצמבר היו מאשרים את האגרה ואחר כך היה מתגלה העודף התקציבי, האגרה היתה נשארת כפי שהיא.
דוידה לחמן-מסר: משנתגלו העובדות הללו, השאלה היא אם רשאית הכנסת להגיד: אני עוצמת עיניים מהתהליך שהיה בממשלה ואני מאשרת עתה אגרה בשיעור גבוה למרות הנתונים החדשים.
דוידה לחמן-מסר: נכון יהיה, מבחינת המשפט המינהלי, שהגוף שקיבל את ההחלטה הראשונה על קביעת שיעור האגרה ידון מחדש בנתונים ויחליט.
מיכאל קליינר: לפי ההגיון הזה אסור לנו לאשר היום את תקציב המדינה.
דוידה לחמן-מסר: יש הבדל גדול בין המדינה ורשות השידור.
ישראל כץ: מדוע שהממשלה לא תמשוך את זה?
דוידה לחמן-מסר: ברגע שהכנסת לא מאשרת התקציב חוזר אוטומטית לממשלה.
דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה להסביר למה שר האוצר לא פנה לממשלה בבקשה שתחליט על החזרת התקציב.
דוידה לחמן-מסר: כל הדברים התגלו במהלך השבוע האחרון.
ישראל כץ: אותו כלל שחל על הוועדה, חל גם על הממשלה.
ישראל כץ: מדוע היא לא עושה מעשה?
ישראל כץ: האם מבחינה חוקית הממשלה רשאית להודיע, באמצעות נציגיה, שהיא מושכת את הבקשה לצורך תיקון?
דוידה לחמן-מסר: אני ביום חמישי הבאתי את הדברים לידיעת היועץ המשפטי לממשלה, כאשר למיטב הבנתי הוא בא בדברים עם שר האוצר.
דוידה לחמן-מסר: ההחלטה צריכה להיות של הממשלה במליאתה.
דוידה לחמן-מסר: לא אני ולא יואל נווה יכולים לקום עכשיו ולהגיד שהממשלה מושכת, כי אין לנו הסמכה כזאת, אין החלטת ממשלה.
דוידה לחמן-מסר: אם הכנסת לא מאשרת את התקציב ואת האגרה, אוטומטית זה חוזר לממשלה.
דוידה לחמן-מסר: בניגוד לגופים אחרים, רשות השידור היא תאגיד עצמאי שהוקם על פי חוק, אין לה בעלי מניות -חוץ מהציבור בכללותו שאין לו אמצעים ליישם את הכוחות שלו - ויש לה מפגש אחד עם הרשויות, שזה המפגש של אישור התקציב והאגרה.
ישראל כץ: הממשלה היום יושבת במליאתה.
דוידה לחמן-מסר: לפי גישתי המשפטית על הממשלה לדון מחדש בתקציב רשות השידור והאגרה בטרם הם יאושרו על ידי ועדת הכספים של הכנסת.
נחום לנגנטל: אני גם כתבתי מכתב לשר האוצר והלכתי אליו לשיחה.
נחום לנגנטל: התשובה שלו היתה שמאחר ותיק רשות השידור נמצא במפלגת העבודה ולא נקבע מי אחראי על זה, הוא לא רוצה להתערב בזה כרגע.
אנה שניידר: ההתייחסות שלי היא לסמכויות של ועדת הכספים.
אנה שניידר: הנחתי בפניכם תזכיר, שבו דעתי נחרצת.
אנה שניידר: ועדת הכספים היא הגורם האחרון בשרשרת הגופים שצריכים לאשר את התקציב של רשות השידור.
אנה שניידר: אם בשלב כלשהו התגלו עובדות חדשות – ואני לא נכנסת לשאלה אם הן נכונות, אם צריך לבדוק אותן – שמשנות את התמונה, אי אפשר להרשות לוועדת הכספים להגיע להחלטה שמאשרת את התקציב.
אנה שניידר: מה שוועדת הכספים יכולה לעשות כרגע, לעניות דעתי, זה לא לאשר את התקציב.
מיכאל קליינר: ומה לגבי תקציב המדינה?
אנה שניידר: אם ועדת הכספים לא מאשרת, אוטומטית זה חוזר לממשלה.
אנה שניידר: לאור העובדה שהאישור של ועדת הכספים הוא מהותי ובלי אישורו אין תקציב לרשות השידור, שר האוצר רשאי מטעמים מיוחדים ובאישור ועדת הכספים לקבוע הוראות לתקציב ביניים לרשות השידור לשנת כספים מסויימת שיחולו על אף האמור בסעיף קטן (ד).
אנה שניידר: סעיף קטן (ד) מדבר על תקציב של אחד חלקי 12.
אנה שניידר: אם ועדת הכספים לא מאשרת את התקציב של רשות השידור, ניתן במהירות יחסית להגיע לכך ששר האוצר, מטעמים מיוחדים, יביא לאישור ועדת הכספים תקציב ביניים.
אנה שניידר: ועדת הכספים, לדעתי, לא צריכה לתת כרגע המלצות לממשלה איך לפתור את הבעיה.
אנה שניידר: ועדת הכספים יכולה לאשר או לא לאשר.
אנה שניידר: המלצתי בנתונים האלה היא לא לאשר.
ישראל כץ: האם נלקח בחשבון שאנחנו בהחלטה או באי החלטה יכולים לגרום למצב בלתי הפיך שלאחר מכן לא נוכל לשנות אותו?
דוידה לחמן-מסר: אם בעוד שבוע הממשלה תאשר את האגרה באותו שיעור והגבייה תעשה בשיעור החדש על בסיס כל הנתונים החדשים, איזה נזק בלתי הפיך ייגרם?
ישראל כץ: האם את מתחמת את ההמלצה בזמן?
דוידה לחמן-מסר: הממשלה צריכה להידרש מיד לנושא.
אנה שניידר: השאלה לאשר או לא לאשר איננה שאלה משפטית.
ישראל כץ: אם יהיה ברור שאנחנו מתוחמים להחלטה מסוג אחד, אז זה מה שנחליט.
ישראל כץ: האם משפטית אנחנו מתוחמים להחלטה אחת בלבד?
אנה שניידר: הוועדה, על פי סעיף 32א לחוק רשות השידור, מוסמכת לאשר את תקציב רשות השידור.
אנה שניידר: השאלה אם לאשר או לא לאשר זאת ההחלטה של הוועדה.
אנה שניידר: כשאתם נדרשים להחליט עכשיו אם לאשר את התקציב או לא לאשר אותו, אתם לא יכולים לשים את הראש בחול ולהתעלם מכך שיש עובדות חדשות שאולי צריכות להשפיע על ההחלטה שלכם.
אנה שניידר: אני יכולה להמליץ לכם, בנסיבות הללו, להחזיר את התקציב לממשלה.
ויצמן שירי: בדיוק את אותם דברים שמנכ"ל הרשות אמר כאן היום, הוא אמר בחודש מרץ ובחודש פברואר שנה שעברה.
ויצמן שירי: הדברים מקוממים.
ויצמן שירי: אתם מזכירים לנו כל פעם מאירופה, אבל אל תשכחו שרשות ציבורית צריכה לשרת את כל אוכלוסיית המדינה.
ויצמן שירי: היתה התחייבות שיוקם אולפן.
ויצמן שירי: אני לא נבהל מזה שאתם אומרים שתכבו את המסכים, כי תושבי הנגב רגילים לזה שאתם מכבים את המסכים.
ויצמן שירי: על המבנה בבאר שבע משלמים עשר שנים שכירות של 1.2 מיליון שקל ומחזיקים שם עובדים זרים.
ויצמן שירי: אם אני רואה דבר כזה ושותק, אני שותף למעשה של שחיתות.
ויצמן שירי: אף אחד לא אמר שהעובדים ברשות השידור מושחתים, אבל בשום רשות.
ויצמן שירי: יש מכתב התחייבות של הוועד המנהל, יש התחייבות של ההנהלה.
ויצמן שירי: אורי בא ביחד עם כל הצוות לנגב וביקש שיחה בשם רשות השידור.
ויצמן שירי: 40 מיליון שקל אתם גובים מתושבי הנגב עבור אגרה.
ויצמן שירי: רשות שלא מסוגלת לנהל את עצמה בצורה עצמאית, לא יזיק אם תסגר.
ויצמן שירי: סגרו מערכות הרבה יותר חשובות.
מיכאל קליינר: שאל היושב-ראש כמה שאלות לגבי העבר ולא קיבל תשובה.
מיכאל קליינר: הצטברו כבר בעבר סכומים גדולים מאוד ברשות השידור.
מיכאל קליינר: דידי לחמן-מסר מנהלת בוועדת הכלכלה מלחמה מאוד חשובה מול מצב שבו יש השתלטות של כמה גורמים על כל התקשורת.
מיכאל קליינר: אם חלילה מהוויכוח כאן התוצאה תהיה שרשות השידור תחשיך מסך, אני חושב שהמלחמה שלה מאוד מאוד תפגע.
מיכאל קליינר: אמר כאן נציג האוצר מה הפתרון.
מיכאל קליינר: היתה ועדת לנגנטל שעשתה עבודה מאוד חשובה.
מיכאל קליינר: אמר נציג האוצר, והוא יכחיש אותי אם הבנתי אותו לא נכון, שהם הגיעו להבנה עם הרשות שאם אנחנו מאשרים היום תקציב אז מסגרת ההוצאה היא המסגרת המחייבת ואי אפשר יהיה להוציא יותר.
מיכאל קליינר: אמר נציג האוצר שיש לו את הכלים לפקח שהחריגה הזאת לא תחזור.
מיכאל קליינר: רשות הנמלים באופן עקבי הגיעה לעודפים של מאות מיליוני שקלים.
מיכאל קליינר: מה עשו?
מיכאל קליינר: איחדו אותם עם הרכבות, ולקחו את העודפים האלה כדי לבנות תשתית רכבות.
ישראל כץ: האם המלצתך היא לאשר?
מיכאל קליינר: המלצתי היא לאשר, ובלבד שהאוצר מאשר את מה שנאמר כאן, שלא יגעו ב-40 מיליון האלה ובתוספת שהשנה תצטבר עד אשר יוחלט מה עושים בכסף.
מיכאל קליינר: אני אציע להשתמש בזה להבראה.
אבשלום וילן: כבוד מנכ"ל רשות השידור, אתם מתייחסים לוועדה הזאת כאל חותמת גומי.
אבשלום וילן: אני לא מוכן להיות חותמת גומי.
אבשלום וילן: אני, יחד עם חברים אחרים, הייתי מוכן ללכת איתכם לאוצר ולבנות תוכנית הבראה.
אבשלום וילן: אם היינו יודעים שיש מקור, ניתן היה לקדם את תוכנית ההבראה בצורה הרבה יותר מסודרת.
אבשלום וילן: יש פה דברים שזועקים לשמיים.
אבשלום וילן: אין ברירה אלא לקבל את מה שהציע חבר הכנסת לנגנטל: להחזיר את זה לממשלה.
אבשלום וילן: הממשלה תשב, תחליט ותבוא הנה חזרה לאישור.
אבשלום וילן: אם הוועדה תאשר היום את התקציב, לפי דעתי היא תעשה צחוק מעצמה.
אבשלום וילן: מה שקורה פה זה מינהל לא תקין.
אבשלום וילן: תתכבד הממשלה, תשנה את התקציב, תיצור תוכנית הבראה ונאשר.
אבשלום וילן: לא תתכבד, האחריות כולה עליה.
אפי אושעיה: הדיון שמתקיים כאן היום היה צריך להתקיים בממשלה.
אפי אושעיה: בגלל אוזלת ידה של הממשלה אנחנו נדרשים לדיון תקציבי.
אפי אושעיה: אמר המנכ"ל בעצמו שרשות השידור היא רעה חולה עוד מ1965.
אפי אושעיה: אנחנו ביקרנו את המנכ"ל על כך ש-16 מיליון שקל שניתנו לפיצויים ניתנו לעובדים על מנת לצאת לפנסיה מוקדמת.
אפי אושעיה: שוכחים שרק לפני 5 שבועות אישרה הממשלה הסכם מיוחד לרשות השידור בהסכם בזק.
אפי אושעיה: אנחנו יודעים שהסכם בזק לא יכול לעבוד ברשות השידור, משום שבסיס השכר של העובדים הוא כזה עלוב שאי אפשר לעשות שום דבר בעניין הזה.
אפי אושעיה: אני לא מקבל את זה שהתאורן, המפעיל, הצלם, הטכנאים, המגישים, השדרים והמנכ"ל אשמים.
אפי אושעיה: יש פה מערכת שלמה - הממשלה, העובדים ברשות השידור - שאשמה.
אפי אושעיה: אני לא נבהל מזה שצריך לעשות ניתוח יסודי וטיפול ברשות השידור.
אפי אושעיה: אם המנכ"ל אמר שהוא לא מפחד שיסגרו ושאי אישור התקציב יביא לסגירת רשות השידור, שזה יהיה כך.
אפי אושעיה: על ידי כך שערוץ החדשות יפתח, שהערוצים הקהילתיים יפתחו אנחנו נביא אסון על רשות השידור אם נאשר את התקציב כפי שהוא.
אפי אושעיה: צריך לעשות פה טיפול שורש.
אפי אושעיה: אני מציע להחזיר את התקציב לממשלה, כדי שהממשלה תעשה טיפול שורש, כולל לקיחת אחריות בצד המשאבים לריפוי התחלואה.
אמנון כהן: אני רוצה לברך את רשות השידור על ה-20% שכן בוצעו.
אמנון כהן: יש אומרים שיש גידול בהכנסות.
אמנון כהן: אם יש גידול בהכנסות ודברים נעשו ללא אישורים, אז צריך לקיים תוכנית הבראה.
אמנון כהן: המנכ"ל מציין כאן שזאת בעיה הסטורית של רשות השידור, שאף פעם לא נכנסים לתוכניות ההבראה.
אמנון כהן: אנחנו צריכים להחזיר את כל הנושא הזה לממשלה.
אמנון כהן: אני חושב שהאוצר צריך למנות רואה חשבון חיצוני על-מנת שיבדוק את הנושאים האלה.
אמנון כהן: אני חושב שצריך מימון ביניים על-מנת שהרשות תוכל לתפקד.
אברהם הירשזון: אני תמה למה הממשלה לא מושכת את התקציב אלא מטילה עלינו להחזיר אליה את התקציב.
אברהם הירשזון: אני מבין את הדברים של היועצת המשפטית של ועדת הכספים, שאמרה בתחילת דבריה שהיא היועצת המשפטית של ועדת הכספים ובתור שכזאת היא מורה לוועדת הכספים מה היא יכולה לעשות ומה היא לא יכולה לעשות בתחומים המשפטיים.
אברהם הירשזון: היא לא התייחסה למה שהממשלה יכולה לעשות.
אברהם הירשזון: הבעיה היא לא עניין ההשבה או אי ההשבה לממשלה, זה גם לא עניין אם אפשר להוריד את האגרה או אי אפשר להוריד את האגרה.
אברהם הירשזון: אני מבין שישנן פה הבטחות לוועדה, שמדברות על רוויזיה, שמדברות על תוכנית הבראה.
אברהם הירשזון: שום דבר לא נעשה בנושא הזה.
אברהם הירשזון: אם זה כך, זה מעמיד את הוועדה כחותמת גומי, שאין שום בסיס להחלטותיה.
אברהם הירשזון: לכן, לא נשארת לי אפשרות אלא להחזיר את הדברים לממשלה ולומר בהמלצות שלנו שאנחנו נאשר את התקציב רק אחרי שנראה שישנה תוכנית הבראה לרשות השידור.
יוסף יצחק פריצקי: מה שקרה כאן הוא שהממשלה הביאה את הצעת התקציב בלי לדעת על עובדות חדשות שהתגלו.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא יכולים לאשר תקציב כזה.
יוסף יצחק פריצקי: לו היה, אדוני היושב-ראש, באפשרותנו לאשר תקציב ביניים ל-3 חודשים, כך היינו צריכים לעשות, אבל אין באפשרותנו לאשר תקציב ל-3 חודשים.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע שנדחה עם המלצה ברורה לממשלה להביא לכאן בשבוע הבא תקציב ביניים.
ישראל כץ: מה לגבי סוגיית האגרה?
יוסף יצחק פריצקי: האגרה תדחה.
יוסף יצחק פריצקי: בסופו של דבר האגרה תגבה.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע שהממשלה תממן את שלב הביניים, כאשר בינתיים ימונה, לפי בקשת הוועד המנהל, רואה חשבון חוקר, שיביא לכאן את המסקנות.
יוסף יצחק פריצקי: הרשות לא תמות, משום שיהיה לה תקציב ביניים ל-6 חודשים.
יצחק כהן: אני מתפלא על אופן התנהלות הדיון הזה.
יצחק כהן: כשיש בדיון בוועדה התנגדות של היועצת המשפטית צריך להפסיק את הדיון.
יצחק כהן: יש שתי חוות דעת של שתי יועצות משפטיות – היועצת המשפטית של הוועדה והיועצת המשפטית לממשלה – שאין מנוס אלא להחזיר את התקציב של רשות השידור לממשלה.
יצחק כהן: ההצעה שלי היא להפסיק את הדיון ולהחזיר את התקציב לממשלה.
אברהם שוחט: אני חשבתי מלכתחילה שכן צריך לאשר את התקציב עם מגבלות מסויימות, אבל משהתבררו לי כמה דברים שיניתי את דעתי והאוצר צריך לדאוג למימון ביניים ולהמתין לדוח רואה חשבון שצריך להיות תוך שבועיים או שלושה.
ישראל כץ: חבר הכנסת שוחט, התהליך הזה לא תלוי בנו.
אברהם שוחט: אין לי ספק שהממשלה צריכה לפעול במהירות בעניין.
אברהם שוחט: לא פחדתי בהתחלה שהאגרה תוטל במלוא השיעור כפי שהומלץ.
אברהם שוחט: אין שום סיבה שבעולם שכשמתגלה נתון מסויים לא לנטרל אותו וכן להחליט.
אברהם שוחט: מכיוון שמייחסים לזה גוון פוליטי וההתרחשויות הן לא ההתרחשויות האמיתיות שבעניין, אני חושב שההצעה של פריצקי נכונה.
זאב בוים: ממה ששמעתי מהדוח של לנגנטל ומהיועצות המשפטיות, נראה לי שאין מנוס אלא להחזיר את זה לממשלה.
עופר חוגי: מקובלת עלי ההצעה של שוחט.
עופר חוגי: אני מציע להצמיד את ההתחייבויות של רשות השידור שניתנו בשנה שעברה לתוכנית ההבראה.
מיכאל נודלמן: אני חושב שאנחנו צריכים להחזיר את התקציב לממשלה.
מיכאל נודלמן: הסיפור של ההבראה חוזר על עצמו כבר כמה שנים.
מיכאל נודלמן: מה שאמר פה חבר הכנסת ויצמן שירי לגבי האולפן בבאר-שבע זה מה שאמר חבר הכנסת פיני בדש לפני כמה שנים.
מיכאל נודלמן: אם תהיה תוכנית הבראה דברים כאלה יקבלו פתרון.
סופה לנדבר: אני מבקשת לאשר תוכנית הבראה לרדיו רקע.
סופה לנדבר: העובדים שם עובדים בתנאים לא תנאים.
סופה לנדבר: אני דורשת שה-15 שעות שמשודרות יהיו רק בשפה הרוסית.
נחום לנגנטל: אנחנו דבר ראשון באנו ואמרנו שצריך למנות בודק חיצוני.
נחום לנגנטל: הוועד המנהל החליט החלטה.
נחום לנגנטל: אני חושב שהממשלה צריכה להחליט אם היא מסתפקת בבודק של הוועד המנהל או בבודק של הממשלה.
נחום לנגנטל: אנחנו ביקשנו להחזיר את התקציב לממשלה כי אי אפשר להשאיר אותו כפי שהוא.
נחום לנגנטל: אני מקבל את המלצת החברים, שאומרת שנמליץ לממשלה לשקול את מכלול השיקולים.
סמדר אלחנני: חוק רשות השידור הקפיד על כך שלא תהיה התערבות ממשלתית ברשות השידור.
סמדר אלחנני: חלק מהבעיה היא שהרשות המבצעת לא מפקחת על הביצוע כמו על תקציב משרד ממשלתי.
סמדר אלחנני: ועדת הכספים רצתה מעורבות ממשלתית בתוכנית ההבראה.
סמדר אלחנני: פה התוודתה רשות השידור בזה שהיא לא מבצעת את החוק.
סמדר אלחנני: אני לא יודעת איך, אבל אני חושבת שלפני שמחזירים צריך לקבל איזו שהיא התחייבות שאומרת שיש כך וכך תקציב.
סמדר אלחנני: הייתי מתייעצת עם האוצר או עם החשב הכללי איך לבצע נכון את התקציב, לא יותר.
סמדר אלחנני: אם רוצים לתת מתקציב המדינה למימון תוכנית ההבראה, אפשר להשתמש בעודפי הגבייה.
סמדר אלחנני: זה בדיוק אותו כסף, רק שמתקציב המדינה משתתפים כל אזרחי המדינה במימון.
ישראל כץ: אני אציע, לאור חוות הדעת של היועצת המשפטית של הוועדה, להחזיר את זה לממשלה.
ישראל כץ: הוועדה שלנו לא מצאה כאן אשמים.
ישראל כץ: אין שום עונש שמגיע לגוף שפעל להשיג עוד תקציבים על ידי פרסומות או דברים אחרים.
ישראל כץ: אנחנו לא נוכל היום לאשר על דעת החברים את התקציב.
ישראל כץ: זה לא אומר שאנחנו לא מייחסים חשיבות לשידור הציבורי או שאנחנו מטיחים האשמות בהנהלת רשות השידור, אלא שבנסיבות שנוצרו ולאור ההמלצה המשפטית אין באפשרותנו לאשר.
ישראל כץ: אנחנו לא יכולים אלא לצפות מהממשלה שבתוך שבוע, שבועיים תחזור הנה עם תקציב מעודכן שיעובד על ידי אנשי המקצוע.
ישראל כץ: אני מציע שהנהלת רשות השידור תיקח בחשבון את כל ההערות שהושמעו כאן.
ישראל כץ: מי בעד להחזיר את התקציב לממשלה?
ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 הוחלט להחזיר את התקציב לממשלה.
ישראל כץ: אני מאחל לרשות השידור הצלחה ואנחנו מחכים לסיבוב הבא.
ישראל כץ: חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת
ישראל כץ: אנחנו בישיבה הזאת נצביע על חוק ההסדרים.
ויצמן שירי: אני מבקש להודיע בשם סיעת העבודה בוועדה שאין שום קשר בין ההצבעות שלה היום על חוק ההסדרים ובין מה שהיא תעשה מחר במליאה, זאת מכיוון שהיא לא קיבלה תשובות לכל מיני חוקים שהיא העלתה.
אבשלום וילן: סיעת מרצ תצביע נגד כל חוק ההסדרים כי הוא מיותר.
אנה שניידר: הסעיף הראשון הוא מטרת החוק.
אנה שניידר: הסעיף הוקרא, אפשר להצביע.
ישראל כץ: מי בעד?
ישראל כץ: בעד – רוב נגד – 2 אושר
אנה שניידר: פרק ב' מדבר על רשויות מקומיות.
אנה שניידר: בפרק הזה ישנו סעיף 2 שנדון בוועדה.
אנה שניידר: יש כאן תוספת, שסימנתי אותה כסעיף 1א, שמדברת על הכשרת תקנות הארנונה לשנת 2001 והעלאת הארנונה ב1.25%.
אנה שניידר: נאמר לי על ידי האוצר שהסעיף הזה אמור לבוא במקום אותו סעיף 2 שמדבר על אותם 5% גרעון שוטף.
אנה שניידר: הנושא לא נדון בוועדה.
יוסף יצחק פריצקי: לא רק שהוא לא נדון, אלא הממשלה הביאה הצעת חוק כזאת למליאת הכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: הממשלה לא יכולה בין קריאה ראשונה לשנייה להגניב בדלת האחורית הצעת חוק שהמליאה דחתה.
יוסף יצחק פריצקי: אני טוען שזה נושא חדש, שאדוני צריך להביא לוועדת הכנסת.
ישראל כץ: אנחנו דנו ב5% גרעון שיאפשר הטלת סנקציות וגביית ארנונה מתושבי העיר.
ישראל כץ: רוח הדברים היתה חוסר רצון לאשר את הסנקציה.
ישראל כץ: הועלתה כאן אפשרות שבמקום שנתחיל לדון בסעיף די בעייתי של גרעון של 5% שיגרור את האופציה להפעלת סנקציות, נלך בדרך המלך ונאפשר לממשלה להביא את הנושא של הארנונה.
ישראל כץ: הפנייה לאנשי האוצר היתה להביא את האופציה הזאת בפני חברי הוועדה.
ישראל כץ: רוח הדברים היתה לפצל את הסעיף הזה.
אנה שניידר: לפי סעיף 119 לתקנון הכנסת הוועדה רשאית להציע תיקונים להצעת החוק ככל שייראה לה, ובלבד שתיקונים כאלה לא יחרגו מגדר הנושא של הצעת החוק.
אנה שניידר: אנחנו כרגע נמצאים בפרק הרשויות המקומיות - פרק הארנונה.
אנה שניידר: נכון שההצעה המקורית מדברת על העלאת הארנונה במקרה של קיומו של גרעון, אבל אני נוטה לומר שזה לא שייך ישירות לנושא הצעת החוק כפי שהוצעה.
אנה שניידר: סעיף 120 לתקנון קובע שאם חבר ועדה או נציג ממשלה טוען שמשהו מסויים חורג מגדר הנושא, יש להביא את הדבר בפני ועדת הכנסת.
ישראל כץ: במקרה הזה, חבר הכנסת פריצקי, אם אתה עומד על דעתך אנחנו נניח את כל הנושא בצד ונביא אותו בפני ועדת הכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: חשוב שיהיה ברור שהתיקון שהממשלה מבקשת הובא למליאה והוצבע נגד.
ישראל כץ: חבר הכנסת פריצקי, כל הפרק שעוסק בנושא הארנונה יועבר לוועדת הכנסת.
אנה שניידר: הנושא הבא הוא שירותי הדת היהודיים.
אנה שניידר: עשינו כאן שתי גירסאות: גירסה א' היא הגירסה המקורית של הצעת חוק ההסדרים, וגירסה ב' זאת גירסה שמבוססת על ההנחה שמשרד הדתות נשאר על כנו והסמכויות לא עוברות לשר הפנים.
ישראל כץ: אני מציע לוועדה לפצל את כל הנושא הזה מתוך חוק ההסדרים.
ישראל כץ: בעד – רוב נגד – 1 ההחלטה על הפיצול נתקבלה.
אנה שניידר: סעיף 8 זה נושא המוניות.
אנה שניידר: אנחנו כתבנו נוסח בעקבות ההסכמות שהושגו בין נציגי המוניות ומשרד האוצר.
אנה שניידר: "בפקודת התעבורה, בסעיף 14ה(א), במקום פסקה (1) יבוא: "(1) בעד מתן רשיון להפעלת מונית, ישלם מקבל הרשיון אגרה בסכום של 185 אלף שקלים חדשים (להלן – אגרה רגילה), ואולם בשנים 2001 עד 2007, מי שהוא בעל רשיון בתוקף בישראל לנהיגה במונית, ונהג במונית כעיסוק עיקרי במשך תקופה של 5 שנים לפחות, שקדמו למועד הגשת הבקשה ממנה לכל היותר מחצית בחוץ לארץ, ישלם אגרה בסכום של 110 אלף שקלים חדשים בלבד; לעניין זה, "עיסוק עיקרי" – עבודה בפועל בישראל בנהיגת מונית הרשומה בישראל או עבודה בפועל בחוץ לארץ בנהיגת מונית;"
ישראל כץ: בעקבות ישיבת הוועדה שקיימנו, נציגי המוניות ונציגי הממשלה הסכימו לדון ביצירת פשרה, ואכן הושגה פשרה.
ישראל כץ: אני מציע שנאמץ אותה.
ישראל כץ: בעד – רוב נגד – 1 אושר
אנה שניידר: הנושא הבא זה ביטול הקרן שצריכה לפצות אנשים שנפגעו בתאונות דרכים.
אנה שניידר: אני מדברת על סעיפים 9, 9א ו10.
אנה שניידר: זה מכלול אחד, שבעצם מוציא מתוך חוק ביטוח רכב מנועי – ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת – את הקרן.
אנה שניידר: חוק המאבק הלאומי בתאונות דרכים, מצד שני, מוסיף סעיפים שבהם מקימים מועצה שתפקידה להלחם בתאונות דרכים.
ישראל כץ: דובר על כך שתהיה הידברות ויחולו תיקונים.
ישראל כץ: האם חלו תיקונים?
יצחק כהן: לא היתה הידברות.
רונן וולפמן: חלו מספר תיקונים, חלקם טכניים.
רונן וולפמן: התיקון המשמעותי הוא יצירת זהות מוחלטת בין הנהלת הקרן שהיתה קודם להנהלת המועצה החדשה.
רונן וולפמן: בוטלו כל מיני סעיפים שיצרו כפילויות של הפעילויות האלה.
נחום לנגנטל: תדעו לכם שכל תקציבי הבטיחות בדרכים במדינת ישראל יישמרו בשנה זו.
נחום לנגנטל: כרגע אין כלום לגביהם.
רן כהן: הנושא הזה נדון בוועדת כלכלה עשרות פעמים.
רן כהן: לשנה הזאת זה לא משנה בסכומים.
רן כהן: מהשנה הבאה זה יהיה תלוי בפקיד שיחליט מה יהיה ומה לא יהיה.
ישראל כץ: מה השינויים שהיו?
רונן וולפמן: הסכומים שמיועדים לפעילות הזאת הם סכומים שנגבים מתוך דמי הביטוח.
רונן וולפמן: השיעור שלהם קבוע, הוא לא הולך להשתנות, אלא אם כן יהיה מי שיבוא ויחליט לשנות אותו כלפי מטה או כלפי מעלה.
ישראל כץ: האם בעקבות הדיון הכנסת שינויים?
ישראל כץ: מה המשמעות שלהם?
רונן וולפמן: מדובר על שינויים טכניים.
רונן וולפמן: הם רצו ליצור מועצה אחידה שכל הסמכויות אצלה.
ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד- רוב נגד – 3 נמנע-1 ההצעה נתקבלה.
אנה שניידר: הנושא הבא הוא תיקונים בחוק הכניסה לישראל לעניין ביקורת גבולות.
ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 0 אושר.
אנה שניידר: הנושא הבא הוא פרק החקלאות, שזה סעיפים 13-19.
ישראל כץ: בנושא החקלאות פוצל נושא ההגבלים העסקיים ונושא איחוד מועצות הייצור.
אבשלום וילן: אני ביקשתי לפצל את כל הנושאים הללו.
אבשלום וילן: שר החקלאות אמר שהוא לא יפעיל את זה.
ישראל כץ: אנחנו לא מחוייבים לעמדה של אף שר.
ישראל כץ: יש את עמדת הממשלה.
ישראל כץ: שר החקלאות, ממה שידוע לי, לא מתנגד לחוק.
אפי אושעיה: שר החקלאות הבהיר לי שבשיחה עם שר האוצר הם הגיעו להבנה שאת מועצות הייצור מפצלים מהחוק.
ישראל כץ: ממה שנמסר לי שר האוצר לא מתנגד לחוק.
ישראל כץ: שר החקלאות אמר שהוא לא מתכוון להשתמש בו.
ישראל כץ: כל מה שאמרתי על עמדת שר החקלאות לא מחייב אף אחד מחברי הוועדה.
ישראל כץ: אני מעמיד את הסעיף להצבעה.
ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 נתקבל.
יואל נווה: בפרק הבריאות הממשלה מבקשת להודיעה שהיא מושכת את הסעיפים הבאים: סעיף 21, סעיף 22..
ישראל כץ: נציגת היועץ המשפטי לממשלה, האם זה מגובה בהחלטת ממשלה?
דוידה לחמן-מסר: אם שני השרים מסכימים אז יש אישור למשיכה.