GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ויצמן שירי: מי שחושב שניתן לגלגל עיניים ולא לעשות מאומה, הוא טועה, גם אשקלון תיפול, גם חדרה תיפול ואולי יום אחד גם חיפה תיפול.
דוד עמר: מכובדי השר, המנכ"ל, ברכות, אני בטוח שתצליחו, אין לי שום ספק.
דוד עמר: אם הראייה הבסיסית בנושא השלטון המקומי היא כפי שהתבטאת הבוקר, אין לי ספק שתצליח.
דוד עמר: על שלטון מקומי ושלטון מרכזי.
דוד עמר: השלטון המקומי הוא קבלן משנה של השלטון המרכזי שמוציא את החלטות הממשלה מן הכוח אל הפועל, זו השורה התחתונה.
דוד עמר: אני חבר טוב של בייגה, צר לי, הוא תפס מנטרה קבועה, קיצוצים, פיטורים והעלאת ארנונה.
דוד עמר: זה חבר שצמח מהשלטון המקומי, הוא עמית שלנו, הוא היה ראש עיר, היה סגן יושב ראש מרכז השלטון המקומי.
דוד עמר: עוד לפני שהוקמה ועדת סוארי ולאחר שסיכמה ועדת סוארי את הדיונים שלה, אני זוכר שישבנו באוהל, בייגה היה יו"ר ועדת הכספים, הוא אמר לנו, צריך להפסיק עם הביזיון שעושים ראשי הערים.
דוד עמר: הוא מצטט בכל פעם 4 מיליארד שקל, אבל הוא אמר לי, כדי ליישם את ועדת סוארי צריך 4 מיליארד שקל.
דוד עמר: מדובר בשנת 1996, לזה צריך לתת עדכון מדי שנה, תוספת גידול אוכלוסייה ולהוסיף את המדד ואת פירעון המלוות.
דוד עמר: אבל כאשר היה שר הוא אמר, אנחנו לא מסוגלים לבצע זאת, אני לא מוכרח לבצע את סוארי תוך שנה אחת, נעשה את זה בעשר שנים.
אברהם-בייגה שוחט: אל תצטטו אותי, זה לא נכון.
דוד עמר: אני אומר את הדברים שאמרת לי.
אברהם-בייגה שוחט: אתה רוצה להתעמת עם חברי הכנסת?
אברהם-בייגה שוחט: הדברים לא נכונים, מעולם לא חשבתי שזה נכון, סתם דיבורים.
דוד עמר: הוא אמר, אני לא חייב לבצע זאת תוך שנה, אני אבצע זאת תוך עשר שנים, אבל עברו כבר שש שנים, האם אנחנו רואים את המגמה?
דוד עמר: כל מה שמציע חבר הכנסת שירי ויצמן בעניין הענשה, אנחנו מסכימים, אנחנו חתומים על חוק האכיפה, עובדה שבגיבוי שלנו למשרד הפנים ולאגף הבקרה של משרד הפנים, יכולנו להוכיח לשר שבשנה שעברה 127 ראשי ערים סיימו ללא גירעון.
דוד עמר: אני מבקש שוועדת הכספים תיתן גיבוי לשר הפנים ותחייב את הממשלה לקיים מה שכתוב בהסכמים הללו, שחתומים עליהם ראש הממשלה שנרצח, יצחק רבין ז"ל, בייגה שייבדל לחיים ארוכים, זה אושרר על ידי ראש הממשלה שמעון פרס, בנימין נתניהו.
ויצמן שירי: בייגה בעד קיום הסכמים.
דוד עמר: אם כך, אנחנו לא צריכים יותר מזה.
דוד עמר: כאשר מדברים על קיצוץ בשנת 2000, נכון שזה היה קיצוץ בין 2%, 2% מכל המשק של השלטון המקומי, לא 2% ממענקי איזון שהממשלה מעבירה לשלטון המקומי.
דוד עמר: יתרה מכך, הקיצוץ היה לא רק במשרד הפנים, הקיצוץ היה גם במשרד החינוך, איפה ההשלכה של משרד החינוך על השלטון המקומי?
דוד עמר: היה קיצוץ ברווחה, גם לזה יש רווחה על השלטון המקומי.
דוד עמר: אינני מקבל את התפיסה של שר האוצר לשעבר, שרק לאחר שיאושר התקציב נשב ונדון בתיקונים, הגישה הזאת לא מקובלת עליי, אם הוא חושב שצריך לעשות תיקונים, בבקשה, שישים הכל על השולחן, עכשיו לבצע את התיקונים, אנחנו רוצים לדעת איפה אנחנו עומדים.
דוד עמר: אדוני השר, אנחנו חיילים שלך, לא נרוץ יותר לאוצר, אתה בעל הבית של משרד הפנים, אתך נלך ובעזרת השם גם נצליח.
יעקב טרנר: אני רוצה לברך את שר הפנים ואת המנכ"ל, הצלחתם חשובה לנו בצורה בלתי רגילה.
יעקב טרנר: חבר הכנסת שירי ויצמן אמר דברים שאני חי אתם במשך שנתיים ורבע.
יעקב טרנר: אמת, כאשר נכנסתי לתפקיד לפני שנתיים ורבע, לא ידעתי מה מחכה לי, לא ידעתי שזאת עיר של 20 ומעלה שנות גירעון, כשגיליתי את מצבנו בנובמבר 1998 היינו בגירעון של 350 מיליון שקל, גיבנת שאף אחד לא יעזור להוריד אותה מעל גבי.
יעקב טרנר: השבוע פגשתי את צילקר, ראש עיריית אשדוד, אמרתי לו, 16 שנים אתה ראש עיר, אלה הנתונים של העיר באר שבע, הוא אמר לי, רק ה' יכול לעזור לך.
יעקב טרנר: לומר לכם שמשרד האוצר ומשרד הפנים לא מנסים לעזור?
יעקב טרנר: הם מנסים, יש שם אנשים טובים אבל הם עובדים על פי שיטות מקובלות בתוכניות עבודה סטנדרטיות.
יעקב טרנר: הם אומרים לי, תעמיק את הגבייה, העמקתי מ-72% ל-85%, אמרו לי תמכור נכסים, מכרתי נכסים, אמרו לי לפטר אנשים, אנחנו מפטרים אנשים אבל מה לעשות שמאחור ישנה העלאה קבועה של שכר שלא בשליטתנו, ההעלאה הנוכחית המתקרבת אלינו היא בעלת 20 מיליון שקל שאמורים ליפול על עיריית באר שבע, מי ישלם אותם, אנחנו?
יעקב טרנר: בייגה אומר 50%, השני אומר שליש, כל אחד אומר אחרת, לבסוף מי שישלם זה אנחנו.
יעקב טרנר: אני אומר לכם, קשה לנו מאוד לעמוד בעניין, ארבעה גזברים התפטרו מעיריית באר שבע, אני לא יודע מה יהיה גורלו של הגזבר הנוכחי, כל אחד לא מבין למה באתי ונעשיתי ראש עיר.
יעקב טרנר: פעם ראשונה שאני לא ישן בלילות, עכשיו גם המנכ"לית לא ישנה בלילות.
יעקב טרנר: אנחנו לא ישנים מכיוון שאין לנו לשלם משכורות, מדי חודש ישנה מלחמה נוראית על שכר.
יעקב טרנר: אם רות יוסף לא תשחרר לנו 12 מיליון שקל שתוכנית ההבראה אמורה להביא לנו, לא יהיה לנו כסף למשכורות לקראת הפסח.
יעקב טרנר: אני יכול להמשיך ולספר לכם אבל אני לא רוצה להטריד את הוועדה, לדעתי תמונת המצב מאוד ברורה.
ויצמן שירי: מה הגירעון הכללי של עיריית באר שבע בשנתיים האלה?
יעקב טרנר: אנחנו מוסיפים לגירעון מדי שנה 60-70 מיליון שגובהם כגובה החזר החובות שלנו על הקונסולידציה שנעשתה בשנות ה-90.
יעקב טרנר: כתוב לי 700 מיליון שקל בתקציב אבל בפועל יש לי הרבה פחות.
יעקב טרנר: יש כספים שאני מחזיר, יש לי גירעונות מובנים ועוד.
ישראל כץ: אדוני השר, אני לא יודע מה עוד תספיק לעשות לקראת התקציב שביום ראשון אנחנו מצביעים עליו, אני בטוח שתעשה את המקסימום, אבל אם המשרד בראשותך ייזום תוכנית שיקום לרשויות המקומיות לטווח של כמה שנים, כמו שהיה לדברים אחרים במשק, הוועדה הזאת תתייצב לימינך בעניין הזה.
ישראל כץ: הקמת תוכנית מעמיקה ומגובשת לטווח של כמה שנים על מנת לפתור את הנושא פעם אחת ולתמיד.
דוד עמר: אדוני היושב ראש, ברשותך אני רוצה לפנות לוועדת הכספים, בראשון לחודש גילינו שהחלטה פנימית של משרד החינוך ללא ידיעת השלטון המקומי, קיצצה בחינוך הטכנולוגי 150 מיליון שקל, אני מבקש מכם שלא לאשר את תקציב משרד החינוך עד שיחזירו את המצב לקדמותו.
עופר חוגי: אנחנו רוצים לשמוע את דעתו של השר בנושא חוק ההסדרים בעניין החוקים הקשורים למשרד הפנים וגם בנושא של חברת כוח אדם.
אליהו ישי: בעניין המענקים לרשויות המקומיות, כבר דיברנו על כך, 75% היא בעיה קשה ואמיתית, צריך להיות ריאליים, יש להקים צוות עם נציגי השלטון המקומי ונציגי משרד האוצר, נציגי ציבור, לבחון את הסוגייה מחדש, יכול להיות שבמסגרת כל הדיונים ניתן לפתור חלק מהבעיות בהדרגה.
אליהו ישי: לנושא תוכניות הבנייה, יש הצעות של האוצר, אני לא מקבל את כל הצעות האוצר, יחד עם זאת אני מקבל את הרעיון היצירתי, שזה לא יפגע בחוק, לא יפגע בתכנון, נמצאת כאן גברת רצ'בסקי שאמורה לשבת עם אבי גפן בעניין, אני מאמין שהם יגיעו לפשרה.
אליהו ישי: חבר הכנסת שוחט צריך לדעת שהממשלה התחלפה, אנחנו אמורים להעביר תקציב שהממשלה הקודמת הציעה, דבר שלא מקובל עליי, אני אתייחס לזה בסוף דבריי ואיך ועדת הכספים יכולה לתרום בעניין.
אליהו ישי: לנושא קריות חינוך, משרד המשפטים אמר את דברו בעניין, שדרושים קריטריונים חדשים, השר שרנסקי הקים את ועדת נאמן, אני אמור להיפגש עמו ולבחון את הדברים.
אליהו ישי: כאשר הוועדה תגיש את המלצותיה, אני מניח שהיא תביא זאת לאישור במשרד המשפטים ונוכל לתקצב גם שנה אחורה.
אליהו ישי: רשם העמותות קיבל סיוע ועזרה על מנת לזרז את מתן התשובות, על מנת לא לפגוע בעמותות ובגופים השונים, הם עושים עבודת קודש, אני מוכרח לומר שטרם נפגשתי אתו בתקופה הקצרה שאני נמצא במשרד, גם את זה אני מיועד לעשות.
אליהו ישי: חבר הכנסת פריצקי דיבר על איחוד רשויות, זה יכול להיות צעד נבון אבל כל מי שמגיע לשלטון מדבר על איחוד רשויות אך לא מבצע זאת בגלל שיקולים פוליטיים.
אליהו ישי: בואו לא נשלה עצמנו, איחוד הרשויות לא יפתור את כל הבעיות, יש הצעות רבות שמשרד האוצר מציע על מנת לפתור את הבעיה, תאמינו לי, השלטון המקומי עושה את כל המאמצים אבל בתמורה הוא לא מקבל מאומה, הוא לא מקבל מה שמגיע לו, הוא מקבל רק גזירות.
אליהו ישי: אם רוצים לדבר על איחוד רשויות, אי אפשר לומר נאחד רשויות וכך נחסוך כסף כי זה לא נכון, בכל שנה מחדש אומרים בואו נאחד רשויות אבל בינתיים רק מתווספות רשויות.
אליהו ישי: אותה ממשלה שדיברה על איחוד רשויות רק הוסיפה רשויות.
אליהו ישי: הבעיה האמיתית היא בעיית תקציב המדינה, אני לא מקנא בשר האוצר, הוא נכנס לתקופה קשה מאוד, גם עקב המצב הביטחוני, הגידול באבטלה ובזמן כה קצר להעביר תקציב, עם כל הניסיון שלו זאת משימה קשה, אנחנו נעשה את כל המאמצים על מנת לעזור לו אבל יש דברים שלא נוותר עליהם.
אליהו ישי: המצב מאוד קשה וכולם צריכים להירתם על מנת לעזור, אחרת אחד מהשניים, או שלא יהיה תקציב ונלך לבחירות – העם לא רוצה את זה – אבל אם יהיה תקציב שאין ברירה אלא להצביע נגדו, אז זה מה שיהיה.
אליהו ישי: אדוני היושב ראש, חבריי חברי ועדת הכספים, גם אתם יכולים לקבוע את המדיניות, יש נושאים שאתם יכולים לתת את המילה האחרונה, מה הקווים האדומים שלכם, יש לכם מה לומר ואני חושב שאתם צריכים לעשות זאת כחברי הוועדה.
ישראל כץ: אדוני השר, אני חייב לומר לך, שנושא תקציב השלטון המקומי בתחום המשרד שלך עומד בראש סדר העדיפות שלנו ובעניין הזה נהיה מוכנים לשתף פעולה ולהידבר יחד - - -
אמנון כהן: נצביע נגד.
ישראל כץ: לא, אנחנו נצביע בעד התקציב, אבל עד למועד ההצבעה אפשר לרכז מאמץ משותף על מנת למנוע שביתות - - -
יצחק כהן: הוועדה הזאת יכולה גם לאחר ההצבעה להשפיע ולשנות דברים.
ישראל כץ: בוודאי שרוב המאמץ יהיה אחרי, אבל מה שאפשר לפני, אנחנו לרשות העניין.
ויצמן שירי: דווקא מכיוון שהנושא הזה אינו סקטוריאלי, הוא מקיף את כל תושבי מדינת ישראל, יכול להיות שזה הרבה יותר קל, בכל שאר המשרדים הטיפול הוא טיפול נקודתי.
אליהו ישי: יש כאן שתי נקודות שצריך לעמוד עליהן, הראשונה, השלטון המקומי.
אליהו ישי: צריך להבין איך עובד ראש הרשות.
אליהו ישי: ראש רשות שנבחר לוקח את השרביט ומנסה להתייעל.
אליהו ישי: לראשי הרשויות יש רצון אמיתי להתמודד עם תקציב מאוזן, אבל אף אחד לא יכול להתמודד עם גירעונות גדולים.
אליהו ישי: כמובן שישנם יישובים שהמצב הסוציו-אקונומי גרוע, האם טרנר קבע איזה אזרחים יגיעו לעירו, האם לקלוט עולים או שלא?
אליהו ישי: הוא מקבל את האוכלוסייה כפי שהיא והוא צריך להתמודד אתה.
יעקב טרנר: 25% מתושבי באר שבע יושבים במשרדי הרווחה שלנו, 12 אלף משפחות.
אליהו ישי: כשר העבודה והרווחה עשיתי מאמצים אדירים להפנות משאבים לדרום, הדרום קיבל עדיפות גבוהה מאוד ביחס למקומות אחרים.
ויצמן שירי: אסור לשכוח גם שבדרום יש 20% פחות מההכנסה הממוצעת של כלל תושבי ישראל.
אליהו ישי: ברור שהצעדים הללו נעשו בעקבות מצב הדרום.
אליהו ישי: אני חושב שאנחנו צריכים להיות לעזר לשר האוצר בזמן קצר זה שהוא צריך להעביר את תקציב המדינה, כולנו רוצים להעביר את התקציב.
אליהו ישי: כל הנושאים בחוק ההסדרים שיש בהם השלכות תקציב, צריך להוציא את זה החוצה ולתת לשרים ללמוד את הנושא.
אליהו ישי: אני מכיר את המצוקה של השלטון המקומי גם מתפקידי הקודם, אבל אני יודע שיש שיפור מדהים, יש ניסיון אדיר מצדם להתייעל ולהגיע לתקציב מאוזן.
אליהו ישי: תבינו, תפקידם הרבה יותר קשה משלנו, הם יושבים מול האוכלוסייה הקשה ביותר יום יום, הנכים, החולים, הקשישים, נשים מוכות, וצריכים להתמודד בכל יום עם הבעיות הקשות ביותר ולא יכולים לומר להם שאין תקציבים לבעיות שלהם.
אליהו ישי: אם הייתה קטסטרופה ברשויות או ניהול כושל ולא היו עושים מאמצים לשיפור המצב, לא הייתי עומד לצדם, אבל כשאני רואה שהם מגלים נכונות לשנות את המצב, אני לא יכול לעשות צחוק מעצמי ומהשליחות שלי כלפי ראשי הרשויות.
אליהו ישי: מתפקידי הקודם כשר העבודה והרווחה אני מכיר את ההסכמים עם האוצר, אני לא רוצה לפגוע בפקידי האוצר אבל אני רוצה לומר להם, שלעיתים השביתות מביאות לתוצאה הפוכה, לדוגמה שביתת הנכים, אני סיכמתי אתם על 70 מיליון שקל ולאחר ההפגנה הגיעו ל-140 מיליון שקל.
אליהו ישי: אז בואו נמנע את השביתות, אנחנו צריכים שביתה של הרשויות המקומיות ערב פסח?
אליהו ישי: אני מבטיח לכם שאם עכשיו יגיעו להסכם עם ראשי הרשויות יהיה זול יותר אם מחר ישביתו את הרשויות וריח הזבל יישאר ערב פסח, אז הם יקבלו הרבה יותר.
אליהו ישי: למה להגיע למצב הזה?
אליהו ישי: אף אחד לא רוצה להגיע לזה.
אליהו ישי: 127 רשויות מקומיות סיימו עם תקציב מאוזן, לכאורה, הם "מסכנים" את הבחירה שלהם, מפטרים, מקצצים ומתמודדים עם כל הקשיים.
אליהו ישי: אני מסכים עם חבר הכנסת אמנון כהן, לצ'פר ראשי רשויות שאין להם גירעונות, כי הרי זו לא שיטה לתגמל ולתת תקציבים לראש רשות שעושה גירעון, מתפתח, בונה ועל סמך זה הוא נבחר שנית.
אליהו ישי: השיטה הזאת קיימת, נותנים מענקים, אבל זה אולי לא מספיק.
אליהו ישי: אני מסכים שראש רשות שעשה מאמצים לסיים את השנה ללא גירעונות צריך לעודד אותו כי לי יש אינטרס שהוא ימשיך קדנציה נוספת.
אליהו ישי: אם הוא הצליח ואיזן את התקציב, אין לי עניין להפיל אותו בגלל ביורוקרטיה או מדיניות של הממשלה.
אליהו ישי: אדוני היושב ראש, אני יודע שאין הרבה זמן, אבל אפשר לשבת במשך 24 שעות ולסיים דברים רבים.
אליהו ישי: ישבתי אתמול עם שר האוצר, אני יודע שעם הכישורים שלו הוא יכול להביא את המשק להישגים טובים בעתיד, אבל פקידי האוצר צריכים לעזור לו להבין את המצוקות האמיתיות של האוכלוסייה.
אליהו ישי: אני בעד שחברי ועדת הכספים יאמרו את דברם לאוצר ואולי בדרך זאת להשיג דברים.
אליהו ישי: אני צריך לקבל החלטה, או שמצביעים בעד התקציב או שמתנגדים לתקציב והולכים לבחירות.
אליהו ישי: אני לא בעד בחירות נוספות, זה יהרוס את המשק, אבל אני חושב שגם לכם יש מה לומר, אני יכול להתמודד עם הבעיות לבד מול שר האוצר, אין לי בעיה, אבל חשוב לי מאוד שכולם יהיו שותפים לעניין.
ישראל כץ: אדוני השר, ראשית אני מודה לך על הסקירה, על התשובות ועל סבלנותך.
ישראל כץ: אני רוצה לומר, בוודאי ביום ראשון נאשר את התקציב בוועדת הכספים ועד אז במאמץ משותף הוועדה עומדת לצדך, אנחנו גם נקיים מגע עם שר האוצר על מנת למצוא קצה אור, פתרון למשבר השלטון המקומי.
ישראל כץ: תודה רבה אדוני השר, אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
ישראל כץ: אני שמח לארח כאן את שרת התעשיה והמסחר.
ישראל כץ: אני רוצה לשלוח לך מכאן תנחומים, גם בשם הוועדה וגם בשמי.
ישראל כץ: אני רוצה לאחל לך הצלחה מלאה בתפקיד.
ישראל כץ: משרד התעשיה והמסחר הוא אחד המשרדים החשובים.
ישראל כץ: זה משרד שמטרתו העיקרית לספק תעסוקה כדי שלהרבה משרדים אחרים, שבאים אחרי כן לקבל תקציבים, תהיה פחות דרישה לתקציבי מצוקה.
ישראל כץ: נכון שהמשרד הזה לא קובע בלעדית את מצב המשק.
ישראל כץ: גברתי השרה, אנחנו מכירים את הפעילות שלך בעבר, כשקיבלת 90 מיליון שקל תוספת לאיכות הסביבה, ואני מניח שהתוספות שתצליחי להשיג במשרד התעשיה והמסחר תהיינה גדולות יותר.
ישראל כץ: קיבלנו מכתב מראש עיריית אופקים, ויש עוד פניות נוספות, שנזעק על הקיצוצים ועל היעדר אפשרות להתפתח ולהתמודד עם המצב הקשה ששורר, ושלצערנו כנראה ישרור אף יותר במשק בטווח הנראה לעין.
אבשלום וילן: אין לך שום בעיה.
אבשלום וילן: האופוזיציה הגישה שורת הסתייגויות בדיוק בנושאים האלה וכל מה שנותר הוא רק לאמץ את המספרים והכל היה בסדר.
ישראל כץ: לכן אנחנו כאן.
ישראל כץ: אולי נשת
ישראל כץ: כנע תוך כדי הדיון לתמוך בחלק.
ישראל כץ: קראתי היום בעיתונים שהשרה עושה מאמצים להגדיל את התקציב, עכשיו או בהמשך.
ישראל כץ: אנחנו נהיה בוודאי שותפים לעניין הזה.
ישראל כץ: ברשותך, אנחנו נשמח לשמוע אותך ואת מנכ"ל המשרד.
ישראל כץ: לאחר מכן חברי הכנסת יתייחסו.
דליה איציק: אדוני יושב-ראש הוועדה, תודה רבה לך על דברי הנחמה ועל כך שאתה מאחל לי הצלחה בתפקיד.
דליה איציק: אני זקוקה להערכה הזאת מאוד.
דליה איציק: חברי חברי-הכנסת, שר האוצר לשעבר, מנכ"ל משרדי, המדען הראשי, חברי במשרד, בוקר טוב.
דליה איציק: העובדה שנתוני המשק הם כאלה שאינם מבשרים לנו טובות, והעובדה שיש קשר הדוק ביותר בין המצב בטחוני לבין המצב שלנו במשק, היא עובדה שצריכה לעמוד לנגד עינינו.
דליה איציק: אין לנו שום סיבה להיות אופטימיים.
דליה איציק: ובכל זאת, שרים וחברי כנסת צריכים לשאול את עצמם: במה שתלוי בנו מה אנחנו יכולים לעשות יותר טוב.
דליה איציק: שהרי לא ממש תלוי בנו מה אדון ערפאת יעשה.
דליה איציק: כל הדברים הללו קשורים זה בזה וקשורים זה לזה.
דליה איציק: השאלה הנשאלת היא מה אנחנו עושים באותם תחומים שתלויים בנו.
דליה איציק: אדוני יושב-ראש הוועדה, אנחנו אוהבים מאוד, ואולי בדין ובצדק, לדבר על קו עימות צבאי, קו עימות מדיני.
דליה איציק: אנחנו מעולם לא מדברים על קו עימות חברתי.
דליה איציק: יש לנו מקומות בהם קו העימות החברתי הוא פצצת זמן חברתית.
דליה איציק: ב-1973 אנחנו היינו המדינה השוויונית ביותר והיום אנחנו המדינה האי-שוויונית, מספר 2 מלמעלה ואנחנו צועדים בגאווה למקום הראשון.
דליה איציק: כשאתה מוסיף על כל המתחים הללו - אשכנזים-ספרדים, דתיים-חילוניים, חרדים-לא חרדים, ציונים-לא ציונים, ערבים-יהודים - את המתח הזה, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב נוראי.
דליה איציק: היום יש כינוס של כל הארגונים החברתיים בסיסמא ש"הפנתרים השחורים" חוזרים חזרה.
דליה איציק: זה לא נולד סתם ככה.
דליה איציק: ראש הממשלה הקודם, מר אהוד ברק, היה אומר: צריך לתת להם חכות.
דליה איציק: אנחנו מדברים יפה מאוד ובראש שפתותינו לצמצם את האבטלה ולתת להם את אותן חכות.
דליה איציק: חכה בעיני בראש ובראשונה זה כלי חינוכי, זה חינוך.
דליה איציק: כשיש למישהו תעודת בגרות או כשיש לו תואר ראשון - זה איזה סיכוי, לא מחוייב, אבל לפחות סיכוי ראשוני לכניסה לחברה מן הסוג שלנו.
דליה איציק: אבל יש כמיליון אנשים במדינת ישראל - ואת זה מר אהוד ברק לא הבין לצערי הרב - ששום חכה כבר לא תעזור להם.
דליה איציק: אלה אנשים, אם תרצו, ואני אהיה מאוד אישית, כמו אמא שלי או אנשים רבים במדינת ישראל הדומים לאמא שלי, ששום חכה לא תעזור להם.
דליה איציק: הם בגיל מסויים, הם כבר לא ירכשו כנראה עבודה.
דליה איציק: ומה לעשות, מדינת ישראל כדי לכבד את עצמה ולכבד אותם צריכה לסייע להם.
דליה איציק: אבל יש כמיליון אנשים אחרים שהם בדרך להיות אבודים לנו.
דליה איציק: אני תמיד אומרת שמחנך בהגדרה לא יכול לומר על תלמידו שהוא מקרה אבוד.
דליה איציק: אחרת הוא לא מחנך.
דליה איציק: מחנך נועד וקיים בשביל לשנות.
דליה איציק: הוא בהגדרה איש המאמין ביכולתו של הילד להשתנות.
דליה איציק: יש הבטחה של שר האוצר הקודם להוסיף לפחות את התקציב לתוכנית "עידוד" - ההבטחה הזאת מונחת כאן בפני - בשנת 2001.
דליה איציק: מדובר בערך ב-83 מיליון שקל שקוצצו.
דליה איציק: העובדה שלא היה שר במשרד במשך כ-9 חודשים נוצלה יפה מאוד על-ידי האוצר.
דליה איציק: אני מניחה שאם היה שם שר, הדברים לא היו נראים כך.
דליה איציק: אבל איפה קיצצו?
אברהם-בייגה שוחט: אולי הדברים היו נראים יותר גרוע.
דליה איציק: ניתנה הבטחה שלך, אלא אם כן ההבטחה מחייבת רק את השומע.
אברהם-בייגה שוחט: היתה הבטחה להוסיף 35 מיליון שקל.
דליה איציק: גם 35 מיליון שקל לא החזרתם.
דליה איציק: תיכף המנכ"ל יסבר את אוזניכם עם פרטים יותר מדוייקים.
דליה איציק: בוודאי שאי אפשר לדבר על צמיחה, אבל אי אפשר לדבר גם על צמצום אבטלה.
דליה איציק: חברה כמו שלנו היא פצצת זמן חברתית מתקתקת.
דליה איציק: אני חוזרת ומזהירה, אני שומעת את האנשים הללו.
דליה איציק: אמרתי את זה גם בממשלה הקודמת אבל היו שם הרבה אוזניים ערלות, וזו אולי גם אחת הסיבות שאנחנו לא בשלטון.
דליה איציק: צריך לתפוס את העניין הזה.
דליה איציק: זה איננו תלוי רק בממשלה אך ממשלה קשובה יכולה לסייע.
אבשלום וילן: כמדומני שאתם בכל אופן בשלטון כעת, כבוד השרה.
דליה איציק: אני לא חותמת לך על זה ...
דליה איציק: אני תולה תקוות גדולות בממשלה הזאת רק במובן אחד.
דליה איציק: אני מאמינה שהיא הפיקה לקחים ולמדה ממה שאנחנו לא עשינו.
דליה איציק: אני יודעת שלהיות שר אוצר זה תפקיד כפוי טובה וקשה, וראיתי את חבר הכנסת שוחט.
דליה איציק: כל אחד מבקש משר האוצר וכל אחד רוצה.
דליה איציק: אני מאמינה באמונה שלמה שהבקשה שלי היא בקשה של ממש, היא בקשה אקוטית.
דליה איציק: אני לא מאמינה שממשלה יכולה לזוז בלי כנסת.
דליה איציק: אני יודעת שהכנסת הזאת עשתה הרבה overruling להרבה מאוד שרי אוצר, וגם כאן עשינו overruling לשר האוצר הקודם שיושב איתנו.
דליה איציק: חבר כנסת שחושב שיש לו רק אצבע, טועה.
דליה איציק: ועדת הכספים של הכנסת בוודאי טועה אם היא חושבת שהיא לא יכולה לסייע.
דליה איציק: לא מכובד ולא מקובל ששר בא ובעצם מבקש את הסיוע של ועדת הכספים נגד המקום שהוא יושב בו, הממשלה.
דליה איציק: אבל כנראה שאין מנוס ואין דרך אחרת.
דליה איציק: אני מבקשת את הסיוע שלכם להחזיר לאלתר לפחות את מה שקוצץ.
דליה איציק: תודה רבה לכם.
ישראל כץ: אני רוצה לנצל את ההפוגה כדי לברך את חברנו, חבר-הכנסת אפי אושעיה, על בחירתו כראש הסיעה הגדולה בכנסת.
ישראל כץ: חבר הכנסת שירי, אני רוצה להגיד לך כמרכז סיעת העבודה בוועדה, שכאשר יש לך שר אוצר לשעבר עם רקורד כל-כך מפואר ויושב-ראש סיעה תחת אחריותך, האחריות שמוטלת עליך היא כבדה מאוד.
ויצמן שירי: אנחנו עובדים בהרמוניה מלאה.
ראובן חורש: לא בכדי אני מתחיל את הצגת המשרד דווקא באותה נקודה של אי-שוויון בחלוקת הכנסות, שהשרה הזכירה אותה.
ראובן חורש: למרות שאנחנו חושבים שמשרד התעשיה והמסחר אמון גם על הצמיחה וגם על הקטנת אי-השוויון בחלוקת ההכנסות, בכל זאת, למרות שיש לנו בעיה בצמיחה, ותיכף אני אגיד כמה נתונים ---
אבשלום וילן: אני חייב לציין שזה לפני תשלומי העברה.
ראובן חורש: נכון, לפני תשלומי העברה.
ראובן חורש: בואו נאמר שמצב של חברה שבה תשלומי העברה סוגרים את פערי ההכנסה הוא מצב לא טוב, אבל לא ניכנס לזה.
אפי אושעיה: לאיזה מצב זה מביא אותנו?
ראובן חורש: זה מביא אותנו נדמה לי עדיין סמוך ל---
אבשלום וילן: יותר גרועים ממערב אירופה.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו במקום עשירי.
ראובן חורש: כרגע, היות ושר התעשיה והמסחר לא מטפל בתשלומי העברה - אלא אם מישהו רוצה לעשות סיבוב ולהגיד שאנחנו עושים תשלומי העברה, ויש גם כאלה - אי-השוויון בחלוקת ההכנסה הוא ברור.
ראובן חורש: השרה כבר הזכירה את מקומנו בעולם.
ראובן חורש: אני רוצה להפנות תשומת לבכם לכך שבשנת 1999 הכנסה ממוצעת של גבר יהודי היתה 8,410 שקלים.
ראובן חורש: אשה משתכרת בממוצע 20% פחות.
ראובן חורש: הכנסה ממוצעת של גבר לא יהודי היתה בתקופה זאת 4,440 שקלים.
ראובן חורש: זה לפני שפירטנו את אי-השוויון בקרב האוכלוסיה היהודית ובקרב אוכלוסיית המיעוטים.
ראובן חורש: אנחנו יודעים שאי-השוויון הזה הוא גדול.
ראובן חורש: בעצם הוא לא רק אי-שוויון בחלוקת ההכנסה או אי-שוויון בחלוקת העושר אלא הוא אי-השוויון ביכולת לסגור את הפערים.
ראובן חורש: מצב התעסוקה הצפוי לשנת 2001 לפי התחזיות הוא עגום.
ראובן חורש: האבטלה הולכת לעלות בהיקף של חצי אחוז בחודש בשנת 2001.
ראובן חורש: מספר הישובים שבהם האבטלה מעל 10% הולך וגדל.
ראובן חורש: חלקם הגדול של אותם 26 מוקדי אבטלה הוא בקרב ישובי המיעוטים, אבל גם בעיירות הפיתוח אנחנו רואים מספר גדול של מובטלים וגידול משמעותי כבר בין החודשים ינואר ופברואר.
ראובן חורש: בנוסף, אנחנו רואים ירידה משמעותית ודרסטית גם בתוצר הלאומי הגולמי וגם בתוצר העסקי, ירידה שהחלה ברבעון האחרון של השנה שעברה, בגין האירועים הבטחוניים, וממשיכה ומחריפה גם ברבעון הראשון של שנה זאת.
ראובן חורש: הירידה הזאת מלווה בירידה בשיעור גידול הייצוא.
ראובן חורש: מאחר והשוק המקומי הוא שוק מאוד מוגבל, ומאחר והשוק המקומי נמצא במיתון והיקף הקנייה של הישוב המקומי קטֶן, המפלט היחיד שלנו הוא שווקי הייצוא, כלומר לשם אנחנו צריכים להפנות את המאמצים שלנו, גם בימים שאין בהם מיתון אבל בוודאי בימי מיתון.
ראובן חורש: אנחנו רואים את הירידה בייצוא והיא לא מבשרת טובות לעניין התוצר הלאומי הגולמי שאותו ראינו קודם.
ראובן חורש: כבוד היושב-ראש כבר אמר שמשרד התעשיה והמסחר אמון על יצירת מקומות תעסוקה ולא על ספירת מובטלים.
ראובן חורש: למרות שאנחנו אמונים על יצירת מקומות תעסוקה ולמרות שאנחנו נכנסים עכשיו לתקופה שבה יצירת מקומות תעסוקה היא קשה ביותר, חלקו של משרד התעשיה והמסחר בתקציב המדינה הולך ופוחת.
ראובן חורש: תיראו את הירידה הדרסטית בשנת 2001 לעומת שנת 2000.
ראובן חורש: אנחנו יורדים לשיעור של קצת מעל 1%, לעומת 1.38% בשנה הקודמת, וזאת מ-1.7% ב-1997.
ראובן חורש: כלומר הירידה בחלקנו בתקציב המדינה הולכת וגדלה.
ראובן חורש: בוודאי ששר האוצר לשעבר יודע וחברי מאגף התקציבים יודעים את המאמץ הגדול שעשינו בשנת 2000, למרות הקיצוצים בתקציב, על מנת לתקוף את שתי הבעיות שאותן העליתי.
ראובן חורש: מאמץ עצום עשינו בסגירת הפערים, וכמו שאמרה השרה: לא רק לעניין קו העימות הגיאוגרפי אלא גם לעניין קו העימות החברתי, והפער הוא גדול מאוד, בעיקר בקרב המיעוטים.
ראובן חורש: רק דוגמא למה שניסינו לעשות ואנחנו רוצים להמשיך לעשות, וזה יקשה עלינו מאוד בהיעדר תקציבים.
ראובן חורש: אנחנו יזמנו העברה של מפעלים גדולים - שהגדרנו אותם מפעלי עוגן - בהחלטת ממשלה לאיזורי תעשיה חדשים בפריפריה, ל"נועם" ליד אופקים, לצבעים על-ידי בית-שאן, מתוך מגמה להחיות את אותם איזורי תעשיה ולמשוך אליהם תעשיה נוספת, בנוסף לתעשיית העוגן.
ראובן חורש: יצאנו עם תוכנית משותפת עם משרד האוצר להבאת מפעלי היי-טק לנגב בצורה שאני חושב שהיא מאוד מקורית.
ראובן חורש: אני לא רוצה להיכנס אליה, אבל אנחנו חושבים שניראה בקרוב התחלה של מפעלים שמאופיינים באיכות תעסוקתית גבוהה, ולכן בשכר גבוה, אחד בנגב ואחד בקו העימות, במסגרת אותה תוכנית.
ראובן חורש: אנחנו יזמנו ותמכנו בהעברת שני מפעלים עתירי טכנולוגיה ממרכז הארץ לקו העימות במסגרת החלטת הממשלה לחיזוק קו העימות.
ראובן חורש: כמו כן הגדלת המענקים, גם מענקי המחקר והפיתוח וגם ההנחות באיזורי התעשיה באותם מקומות.
ראובן חורש: כלומר, אנחנו רואים את הקטנת הפערים כצעד הכרחי המלווה את הגדלת הצמיחה.
ראובן חורש: והנה, מה אנחנו רואים?
ראובן חורש: מאמצים הגדולים שאנחנו עושים נתקלו בשנת 2000, ויתקלו בשנת 2001, במכשולים.
ראובן חורש: אם הכנסת לא תלחץ על הממשלה להגדיל את תקציבי משרד התעשיה והמסחר, אנחנו רואים קיצוץ של 40 מיליון שקל באיזורי פיתוח וכן קיצוץ של 35 מיליון שקל בתוכנית "עידוד", שכולו עוסק במאמצים הפריפריאליים ליצירת תשתית.
ראובן חורש: הממשלה מדברת כל הזמן על הקצאות לתשתית.
ראובן חורש: רבותי, מה שאנחנו עושים במשרד התעשיה והמסחר זה תשתית.
ראובן חורש: תשתית זה לא רק כבישים.
ראובן חורש: תשתית זה גם איזורי תעשיה אטרקטיביים, איזורי תעשיה בפריפריה שימשכו תעשיה, שהיא בעצמה תעשיה איכותית.
ראובן חורש: אי אפשר לשים היום תעשיה איכותית בפארק תעשייתי שדומה למה שהיה לפני 30-40 שנה.
ראובן חורש: אף אחד לא יבוא לשם.
ראובן חורש: כלומר, הנתון הזה הוא נתון הכרחי אולם אנחנו מקוצצים בסעיף הזה כבר שנה שניה ברציפות.
ראובן חורש: רק להזכירכם שבשנת 2000 התקציב קוצץ ב-120 מיליון שקל באותם 3 רכיבים: באיזורי תעשייה, ב"עידוד" ובעידוד הייצוא.
ראובן חורש: אלה הם שלוש הרגליים שאנחנו עומדים עליהן ובלעדיהן אנחנו לא יכולים לעשות שום דבר.
ראובן חורש: הטענה החשבונאית, האומרת שיש המון שטחים לשיווק בארץ, שיש עודף דונמים לתעשיה ולכן אין טעם שנשקיע בחדשים, היא טענה שנשמעת אבל היא כלל לא מובנת.
ראובן חורש: ישנן אכן קרקעות לשיווק לתעשיה אבל באיזורים שאין בהם ביקוש יותר.
ראובן חורש: נכון, אולי נעשתה בזמנו שגיאה ואולי לא היה צריך להשקיע שם.
ראובן חורש: היום אנחנו לא מסתכלים על העבר.
ראובן חורש: אנחנו מסתכלים על העתיד.
ראובן חורש: באותם איזורי תעשיה שיש בהם ביקושים, אנחנו חייבים להשקיע, ודווקא משום שאנחנו נכנסים למיתון.
ויצמן שירי: אנחנו לא נכנסים למיתון.
ויצמן שירי: אנחנו עמוק בתוך המיתון והולכים להיות עוד יותר עמוק.
ויצמן שירי: אני מסכים לדבריך.
ראובן חורש: הזמן הנכון להשקיע הוא בזמן המיתון כדי שאפשר יהיה לצאת ממנו.
ראובן חורש: לגבי הנושא השני שבו היה קיצוץ - חבר הכנסת אברהם שוחט היושב איתנו נתן הבטחה ואני בטוח שהיא תקויים.
ראובן חורש: אמנם כרגע זה לא בבסיס התקציב ואני קצת חושש מהבטחות שהן לא בבסיס התקציב.
אברהם-בייגה שוחט: ראש אגף תקציבים באוצר יודע שיש מחוייבות על 35 מיליון שקל.
אברהם-בייגה שוחט: אחרי העברת התקציב יעשו קצת תיקונים.
אפי אושעיה: לא 84 מיליון שקל?
אברהם-בייגה שוחט: זה הצירוף.
ראובן חורש: אני רוצה, רבותי חברי הכנסת, להדגיש עוד פעם שכל אותם כספים שמוגדרים כאן כעידוד בעצם צבועים כבר היום.
ראובן חורש: הם צבועים לקו העימות, לתוכנית המיעוטים ולטיפול הנקודתי.
ראובן חורש: כלומר היום אין לנו חופש בכלל.