GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עופר חוגי: חייבים לתת להם את הכלים.
עופר חוגי: אם לא ינתנו הכלים אז זאת תהיה הבעיה האמיתית שלנו ולאו דווקא הבעיה של הבטחון החיצוני.
עופר חוגי: האוצר צריך לעזור להם בכל מה שהם מבקשים ולא לעשות להם כל מיני עיקולים וכל מיני סיבובים, שאתם יודעים לעשות אותם בהרבה משרדים.
עופר חוגי: אנחנו יודעים את זה גם ממשרד הדתות.
קובי הבר: אני לא רפרנט של משרד הדתות.
עופר חוגי: אנחנו יודעים איך אתם פועלים בכל הדברים.
עופר חוגי: אבל אני אומר, בתקציב הזה צריך למצוא את הכלים איך לעזור ואיך להגדיל.
עופר חוגי: וגם, כמו שאומרים, פְּתַח לו.
עופר חוגי: אני רואה את המשרד הזה כמי שאינו יודע לשאול.
עופר חוגי: זה פשוט משרד שאינו יודע לשאול.
משה גפני: במשרד הזה לא יודעים לשאול?
משה גפני: העבודה שלהם היא לשאול.
עופר חוגי: לא מבחינה כספית.
שלמה אהרונישקי: במבחן התוצאה.
עופר חוגי: בנושא של המגזר הערבי: אני חושב שצריך לקחת כוח-אדם מתוך המגזר הערבי ולהכניס אותו לתוך המערכת.
שלמה אהרונישקי: זאת הכוונה.
עופר חוגי: אם לא תעשו את זה ולא יהיו לנו במשטרה אנשים מתוך המגזר הזה, ואם תביאו אנשים מבחוץ, זה לא יעזור לנו.
עופר חוגי: חייבים להביא אנשים מתוך המגזר הזה ולשלב אותם במשטרה.
עופר חוגי: אני חושב שזה יתן פתרון להשתלבות האוכלוסיה הזאת בתוכנו.
שלמה אהרונישקי: זאת הכוונה וזה מה שעושים.
עופר חוגי: קיבלתי מכתב לגבי בעיה בנושא השמירה בבתי-ספר.
עופר חוגי: אני מקווה שתדעו מה לעשות עם זה.
עופר חוגי: לגבי הגדלת המשמר האזרחי: אני חושב שלא נעשה די בנושא הזה בשנים האחרונות.
עופר חוגי: אני חושב שעם תקציב נכון של פרסום ניתן לשווק נכון את הדברים, לעשות כנסים של גימלאים וכן הלאה, יש הרבה שיטות ויש מה לעשות.
עופר חוגי: כל משרד פרסום טוב ייתן לכם את זה.
עופר חוגי: אפשר לגייס המון מתנדבים ולהיעזר בהם.
גדעון עזרא: אני לא רוצה לגעת במספרים.
גדעון עזרא: אני רוצה רק להגיד מה קרה בשנים האחרונות.
גדעון עזרא: תשימו את "גאות ושפל" בצד, אף ש"גאות ושפל" עשה מהפיכה.
גדעון עזרא: אני רוצה לדבר בעיקר אל אנשי האוצר על מה שקרה במדינה.
גדעון עזרא: מדינת ישראל הופכת להיות מדינה יותר ויותר פרוצה.
גדעון עזרא: הכניסה של הירדנים לארץ בעשרות אלפים בגלל היותם מחזיקים דרכון ירדני הפכה להיות תופעה במדינת ישראל; כניסת אנשי צד"ל; כניסת הסייענים.
גדעון עזרא: האוכלוסיות האלה, כל אחת יותר פרובלמטית מרעותה.
גדעון עזרא: החדרות אמצעי לחימה לרשות הפלשתינאית דרך גבולות הארץ - תופעה חמורה מאוד.
גדעון עזרא: במגזר הערבי יכולת האכיפה הולכת וקטֵנה.
גדעון עזרא: די אם נשים לב לנושא הבנייה הבלתי חוקית, די אם נשים לב למאורעות שהיו באוקטובר האחרון.
גדעון עזרא: תאמין לי, אתה יכול לרוקן את כל הדסקים של המשטרה ולא יקרה כמעט שום דבר, פרט לדבר אחד: הפשיעה תעלה.
גדעון עזרא: אני שמעתי במשטרה - ותתקן אותי אם אני טועה - שכל תפיסות הסמים של המשטרה בשנה האחרונה היו 3% מסך כל כמויות הסמים המוערכות שמסתובבות בתוך מדינת ישראל.
גדעון עזרא: אתה יכול להמשיך במצב הקיים ואז אתה תרד ל-2% או תעלה ל-5%.
גדעון עזרא: אבל כאן דיבר השר על קפיצת מדרגה, לא על טיפולים קוסמטיים.
גדעון עזרא: השאלה היא באיזה מדינה אנחנו רוצים לחיות.
גדעון עזרא: אנחנו הולכים להערכתי לקראת מצב כלכלי לא פשוט במדינת ישראל.
גדעון עזרא: זה יגביר את הפשיעה.
גדעון עזרא: מולנו ישנה רשות שלא משתפת פעולה.
גדעון עזרא: אני לא מדבר על הנושא החבלני, אני מדבר על נושא הגניבות.
גדעון עזרא: אם היית מוחק את כל הגניבות שבוצעו על-ידי תושבי שטחים, תגיע לאחוז לפי דעתי לא גבוה של פשיעה בארץ.
גדעון עזרא: אבל אתה שם את נושא השטחים פה בישראל.
גדעון עזרא: איך אפשר להתגבר על העניין הזה?
גדעון עזרא: אני אומר לך אדוני המפכ"ל, לדעתי במדינה פרוצה הפתרון הוא מודיעין בראש ובראשונה.
גדעון עזרא: אבל גם אם תגדיל את המודיעין הוא לא יוכל למלא את תפקידו בצורה אופטימלית אם אתה תיקח אותו כל יום לעבודה אחרת.
גדעון עזרא: אבל בואו נניח שיש לך את המודיעין.
גדעון עזרא: ברגע שיש לך מודיעין, לא עשית שום דבר אם אין לך אכיפה, אבל אין אכיפה במדינת ישראל.
גדעון עזרא: די אם נזכיר את חוסר האכיפה כלפי הזרים, שגם כן פרצו לארץ בפריצה בלתי רגילה, די אם נזכיר את כל פועלי השטחים שעובדים בארץ ללא מפריע, די אם ניקח את כל הנושא של גביות כאלה ואחרות של הוצאות לפועל וכל מיני דברים כאלה שצריך לעשת בארץ ולא עושים, די אם נזכור שכדי לעשות פעולה במגזר הערבי במקומות מסויימים צריך להיכנס עם כוח של 100 שוטרים.
גדעון עזרא: את כל הדברים האלה אין לך.
גדעון עזרא: המשמעות היא, לפי דעתי, שאם אתה תשקיע הרבה - אתה תוריד את הפשיעה בצורה יותר משמעותית מאשר אם תמשיך במצב הקיים היום.
גדעון עזרא: אתה יכול לחסוך את כל הכסף, אתה יכול לא לתת למשטרה פרוטה אחת, אבל החיים פה יהפכו לחיים בלתי אפשריים.
גדעון עזרא: אני אומר לך, המשטרה מבחינתה צריכה להתייעל, לפי המשימות, לפי הדברים שעומדים בפניה.
גדעון עזרא: כשאתה רואה מה שקורה בירושלים, שהפלשתינאים השתלטו על חלקים ממנה.
גדעון עזרא: יש חלקים בירושלים שהם לא בשליטת ישראל.
גדעון עזרא: כל הקטע שבין המחסום בא-רם לבין עטרות הוא לא בשליטת ישראל, וכל המוסדות הפלשתינאים בירושלים, ותיראה מה שיש בהר הבית, בחפירות וכיוצא בזה.
גדעון עזרא: אנחנו לא שולטים.
גדעון עזרא: במצב הקיים אין לנו כלי אחר חוץ מאשר משטרה ואת המשטרה הזאת חייבים לחזק.
גדעון עזרא: מי שירצה לחסוך כסף במשטרה לפי דעתי יגרום לייסורים רבים למדינת ישראל.
עופר חוגי: שיעלו ביוקר אחר-כך, בהרבה יותר כסף.
ישראל כץ: אני רוצה לאחל לכם בהצלחה.
ישראל כץ: ביום ראשון בוודאי נצביע על התקציב.
ישראל כץ: תודה על ההזמנה שלכם.
חברי הוועדה: אפי אושעיה מוחמד ברכה משה גפני אברהם הירשזון אבשלום וילן עופר חוגי אמנון כהן יעקב ליצמן נחום לנגנטל סופה לנדבר רחמים מלול מיכאל נודלמן מאיר פרוש יוסף פריצקי מיכאל קליינר אברהם (בייגה) שוחט ויצמן שירי
מוזמנים: יעל ייטב מס הכנסה טלי דולן מס הכנסה מיכל דוייטש מס הכנסה אוהד מראני הממונה על התקציבים רונן וולפמן סגן הממונה על התקציבים אבי גפן סגן הממונה על התקציבים יעל אנדורן סגנית הממונה על התקציבים יואל נווה סגן הממונה על התקציבים יואל בריס משרד האוצר גלעד ריקלין אגף התקציבים, משרד האוצר דרורה ליפשיץ משרד האוצר דוידה לחמן-מסר משרד המשפטים נחמן שי יו"ר רשות השידור אורי פורת מנכ"ל רשות השידור אלון אלרועי רשות השידור אהובה אורן רשות השידור מ.
מוזמנים: בן-צבי רשות השידור מ.
מוזמנים: לוי רשות השידור א.
מוזמנים: נדב רשות השידור י.
מוזמנים: בראל רשות השידור א.
מוזמנים: כץ רשות השידור ח.
מוזמנים: מצקביץ רשות השידור י.
מוזמנים: אלוני רשות השידור מיכל עבדי משרד הבריאות גיורא רוזנטל מנכ"ל מרכז השלטון המקומי דוד עמר מרכז השלטון המקומי נגה בוטנסקי ההסתדרות החדשה חזקיה ישראל התאחדות התעשיינים
קצרנית: תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט (תיקון), התשס"א-2001.
קצרנית: תקציב רשות השידור לשנת 2001 ואגרת הטלוויזיה לשנת 2001.
קצרנית: חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001), התשס"א-2001.
קצרנית: התקציב לשנת הכספים 2001.
קצרנית: חוק התקציב לשנת 2001.
אמנון כהן: היושב-ראש ביקש להחליף אותו בנושא אחד.
אבשלום וילן: יש לי הערה לסדר.
אבשלום וילן: אני דורש היום הצבעה על הרוויזיה על ששת ישובי הגדר.
אבשלום וילן: קיבוץ מנרה עבר את מה שעבר.
אבשלום וילן: אתמול בערב היה שם חבר הכנסת יוסי שריד.
אבשלום וילן: אתם תופסים אותם בצורה לא הוגנת.
אבשלום וילן: הכספים שוועדת הכספים אישרה לא יכולים לעבור לאף אחד אחר אלא חזרה לאוצר.
אבשלום וילן: זאת התעללות לשמה.
אבשלום וילן: אני דורש שתסירו את הרוויזיה או שנצביע.
אבשלום וילן: יש גבול למה שעושים למנרה, לחניתה.
אבשלום וילן: זה בושה לעם ישראל.
אבשלום וילן: זה מעבר לכל פוליטיקה.
אבשלום וילן: מי שעומד על הגבול וסופג נפגעים זה הם.
אבשלום וילן: הסוכנות בנסיגה החד צדדית מלבנון מחקה 60 מיליון דולר חובות למושבים, אף לא לקיבוץ אחד, ותמכתי בזה.
אבשלום וילן: האם בגלל ש6 ישובי הגדר כולם קיבוצים זאת סיבה להתעלל בהם?
אבשלום וילן: זה לא הוגן, זה לא מוסרי, ואני קורא לוועדת הכספים – אופוזיציה וקואליציה – להסיר את החרפה הזאת.
אמנון כהן: נעביר את הנושא ליושב-ראש הוועדה.
אמנון כהן: אנחנו דנים בתקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות לחיפושי נפט).
אמנון כהן: מדובר בהארכת תוקף.
טלי דולן: אנחנו מבקשים להאריך את תוקף התקנות הללו, שנותנות מספר הטבות למי שמחזיק יחידה בשותפות רשומה שעיקר הוצאותיה זה הוצאות, חיפוש ופיתוח נפט, עד 31 בדצמבר 2001.
טלי דולן: בתקנות הנפט נקבעו הוראות מיוחדות לחישוב המס של מחזיק כאמור:
טלי דולן: זכותו לניכוי בשל אזילת מלאי הנפט באותה שנת המס, ניכוי הוצאות חיפוש פיתוח נכסי נפט, הוראה באשר למחיר המקורי של היחידה לעניין חישוב רווח ההון, אי חלותו של סעיף 6 לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) על היחידה, קביעה כי היחידה אינה נכס קבוע לעניין חוק זה וכו'.
טלי דולן: אנחנו מבקשים להאריך את תוקף ההטבות כך שיחולו גם בשנת המס 2001.
יעקב ליצמן: כמה פעמים האריכו את זה?
טלי דולן: כל שנה.
טלי דולן: המלצות ועדת בן-בסט היו לוותר על הפטור האמור.
טלי דולן: כיוון שההמלצות עדיין לא גובשו, אנחנו חושבים שמן הראוי לא לעשות שינויים ולהאריך את ההטבות גם ב-2001.
טלי דולן: גם אם תהיה המלצה של הוועדה שתבדוק את ועדת בן-בסט לבטל, בוודאי שהחקיקה לא תכנס לתוקף לפני 1 בינואר 2002.
אנה שניידר: במסגרת חוק ההסדרים יש פרק על נפט, כאשר אחת ההצעות היא לבטל סעיפים שמתייחסים למסים.
אנה שניידר: אני לא יודעת אם זה קשור או לא קשור ולכן הייתי רוצה לקבל הסבר.
טלי דולן: הבנתי שמדובר בהסדרים שונים לגמרי.
סמדר אלחנני: עלות ההטבה הזאת איננה ניתנת בנפרד מחישוב הטבות המס אלא כוללת את הסרטים.
סמדר אלחנני: מחקר ופיתוח, חיפושי נפט וסרטים נאמדים ב-50 מיליון שקל.
סמדר אלחנני: שום השקעה אחרת לא מקבלת את הטבות המס בצורה הזאת.
סמדר אלחנני: ועדת בן-בסט המליצה לבטל את זה במסגרת כל ביטול הפטורים.
סמדר אלחנני: זה לא דבר שעוסק בשכבות מצוקה אלא בחלוקה לא נכונה.
סמדר אלחנני: .
אמנון כהן: אבל היה איזה שהוא הגיון בשנת 1989 כשחוקקו את זה.
סמדר אלחנני: היה.
סמדר אלחנני: אני חושבת שלא זאת הדרך שצריך ללכת בה.
סמדר אלחנני: מי שמחפש נפט לוקח הימור.
סמדר אלחנני: לא צריך לעשות מסלולים נפרדים להייטק ולנפט.
מיכאל קליינר: זה נראה לי אבסורד שמצד אחד אומרים שיש גז ישראלי ושלא נשתמש בו, ומצד שני רוצים לעודד חיפושים נוספים.
מיכאל נודלמן: אני חושב ההיפך מחבר הכנסת מיכאל קליינר.
מיכאל נודלמן: אני חושב שמדינה מתוקנת צריכה לעודד חיפושי נפט וגז.
מיכאל קליינר: כן, אבל אתה גם חושב שצריך לקחת מישראל ולא ממצרים.
טלי דולן: אני מסכימה עם הדברים שנאמרו על ידי סמדר.
טלי דולן: אנחנו ב-2001 לא רוצים לגעת במצב הקיים.
טלי דולן: אני רוצה להזכיר לכם שעל שולחנכם מונח כהכנה לקריאה שנייה ושלישית פטור מהשכרת דירת מגורים והטבות מס ליישובים שונים.
טלי דולן: אנחנו נמצאים במצב שאנחנו רוצים לשקול את כל הדברים האלה.
טלי דולן: כיוון שהארכנו את ההטבות האחרות, לא היינו רוצים שדווקא ההטבה הזאת תפסק עוד לפני הרפורמה.
אמנון כהן: בגלל שקמה ועדה לבחון את הנושא הזה, נסכים להארכה של הצו הזה.
אמנון כהן: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 1 נמנע – 1 אושר תקציב רשות השידור לשנת 2001 ואגרת הטלוויזיה לשנת 2001.
ישראל כץ: אנחנו פותחים את הדיון בנושא אישור תקציב רשות השידור ואגרת רשות השידור לשנת 2001.
ישראל כץ: אנחנו נבקש מיושב-ראש ועדת המשנה, חבר הכנסת נחום לנגנטל, לדווח בתמצות על הדברים העיקריים ועל ההמלצות.
ישראל כץ: לאחר מכן נשמע את דברי הנהלת רשות השידור – המנכ"ל, היושב-ראש - והיועצות המשפטיות.
ישראל כץ: אנחנו חייבים להתחשב אך ורק בדברי היועצת המשפטית של ועדת הכספים, אבל לא נוותר על שמיעת חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דידי לחמן-מסר.
ישראל כץ: חבר הכנסת לנגנטל, בבקשה.
נחום לנגנטל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
נחום לנגנטל: קיימנו כמה ישיבות של ועדת המשנה, שבהן השתדלנו לרדת לעומקם של דברים.
נחום לנגנטל: מטבע הדברים עבדנו מאוד מהר ולא הצלחנו לרדת לעומקם של כל הדברים אלא רק לחלקם.
נחום לנגנטל: לאשר את האגרה ולאשר את התקציב זה דבר שיש לך זמן מוגבל בשבילו, לכן אתה עושה אותו כמה שיותר מהר.
נחום לנגנטל: יש עוד הרבה דברים שנשארו פתוחים, שלדעתי מצריכים איזו שהיא התייחסות.
נחום לנגנטל: דבר ראשון שגילינו הוא 45 מיליון שקל חריגה, שזה דבר שעוד יתבהר לנו.
נחום לנגנטל: הכסף הזה היה עודף גבייה שיצא לכל מיני מטרות ללא אישור הממשלה והכנסת.
נחום לנגנטל: כשהתחלנו לדון שאלנו איך זה מסתדר, ואז התברר לנו ש43 מיליון שקל נוספים נמצאים בקופה שאותם עוד לא חילקו.
נחום לנגנטל: צריך להבין שכשהדבר נדון בממשלה אף אחד לא ידע על הדבר הזה.
נחום לנגנטל: אם הם לא ידעו את הדבר, זאת אומרת שהממשלה אישרה משהו שהוא בעייתי מאוד.
נחום לנגנטל: הנהלת הרשות באה ואמרה: מה עדיף לכם, שהייתי מגיעה לפה עם גרעון?
נחום לנגנטל: באתי עם רווח.
נחום לנגנטל: זה דבר שהוא לא מדוייק, כי זה לא בא כתוצאה מזה שהיה קיצוץ בהוצאות.
נחום לנגנטל: פה היתה הכנסה יותר גדולה שנבעה מהאגרה שהיא יותר מידי גדולה, או מגבייה מפרסומות שנעשות בטלוויזיה וברדיו.
נחום לנגנטל: באופן תאורטי אפשר לגבות כמעט עד בלי די.
נחום לנגנטל: אלו דברים שהאוצר היה מופתע מהם.
נחום לנגנטל: אנחנו מדברים כאן על כמעט 100 מיליון שקל עודף גבייה.
נחום לנגנטל: כשקיבלנו את דוח הביצוע ועשינו השוואה, התברר לנו שיש דברים שב-2000 גבו יותר בדוח ביצוע וב-2001 מתוקצבים בפחות.
נחום לנגנטל: זה אומר ששנה הבאה יהיה להם עודף גבייה.
נחום לנגנטל: זה דבר שהוא כמעט חד משמעי.
נחום לנגנטל: היתה חריגה, למשל, בסעיף שעות נוספות מתקציב 2000 ב-20 מיליון שקל.
נחום לנגנטל: מדובר על כ-18% מתקציב הרשות.
נחום לנגנטל: ב16 מיליון שקל שניתנו ברזרבה לתוכנית ההבראה לא השתמשו.
נחום לנגנטל: כשאנחנו מדברים על כמות הכסף הגדולה שנגבית, צריך לזכור שיש גם תהליכים של הוצאות.
נחום לנגנטל: בין השאר, ההוצאות הגבוהות הן על מאות אנשים מיותרים שעובדים ברשות השידור.
נחום לנגנטל: היה דוח ורדי והיה דוח גרניט.
נחום לנגנטל: אף אחד לא חולק על העובדה שיש רשימה של אנשים שלא עושים, שמיותרים, שצריך להפריש מהמערכת ולשלם להם כסף.
נחום לנגנטל: זה היה בתקציב ההבראה של שנה שעברה.
נחום לנגנטל: מתוך ה-16 מיליון שקלים לא הלך שקל אחד להבראה.
נחום לנגנטל: זה חלק ממערכת מאוד מעוותת.
נחום לנגנטל: על כל נושא הסכמי השכר צריך לדון יותר באריכות.
נחום לנגנטל: הנהלת הרשות לא אשמה, כי זו מחלת ילדות.
נחום לנגנטל: ביקשו טכנאים להפגש איתי.
נחום לנגנטל: אמרתי להם לבוא לוועדה ולהגיד מה שיש להם לומר.
נחום לנגנטל: הם לא הסכימו להפגש איתי בחדר מואר.
נחום לנגנטל: נפגשתי איתם בתחנת דלק בדרך מירושלים לתל-אביב.
נחום לנגנטל: אחד הטכנאים אמר לי שאם הוא תוקע את הקלטת ורושם חצי שעה נוספת עד 16:30, אוטומטית הוא מקבל שעות נוספות עד שעה 24:00.
נחום לנגנטל: הייתי בהלם.
נחום לנגנטל: ככה מנהלים את העניין?
נחום לנגנטל: שאלתי אותם למה הם באו להגיד לי את זה, הרי זה לרעתם, אז הם אמרו לי: אנחנו רוצים להרוויח ביושר.
נחום לנגנטל: למה אנחנו צריכים לעשות את הטריקים האלה?
נחום לנגנטל: למה כל העסק הזה מאוס?
נחום לנגנטל: למה החברים שלנו שעזבו לפני 10 שנים לרשתות או לטלוויזיה אחרת יכולים להגיע לאותו סכום כסף, אולי אפילו יותר, והם לא עובדים בבלופים?
נחום לנגנטל: זה דבר שמצריך בדיקה הרבה יותר יסודית.
נחום לנגנטל: סוף כל סוף יש תוכנית הבראה שמוסכמת על האוצר ועל הנהלת רשות השידור.
נחום לנגנטל: במשך ה-5 שבועות האלה לא נעשתה פגישה אחת בין העובדים לבין הנהלת הרשות.
נחום לנגנטל: היו פה נציגי העובדים, נציג ההסתדרות, שאמר ש-6 פעמים הוא כתב מכתבים ולא קיבל תשובות.
נחום לנגנטל: גם בתקציב הזה כתוב שלתוכנית ההבראה ולהפרשת עובדים יש X כסף, אבל אם לא ישבו איתם אז זה סתם שורה שכתובה.
נחום לנגנטל: נושא השידורים מהאולפן בבאר-שבע הועבר אלינו על ידי חבר הכנסת ויצמן שירי.
נחום לנגנטל: בכל נושא התנהלות הנכסים של רשות השידור לא הצלחנו לדון.
נחום לנגנטל: זה נושא פרובלמטי ביותר.
נחום לנגנטל: רשות השידור לקחה הלוואה של 136 מיליון שקל מהבנקים.
נחום לנגנטל: באותו הבנק יש חשבונות בנק בחובה בסדר גודל של 136 מיליון שקל, שעל זה יש 16 מיליון ריבית שלא משולמת, ובאותו סניף, חשבון ליד, הרשות עומדת בפלוס של עשרות מיליוני שקלים.
נחום לנגנטל: החלטת הממשלה אומרת שאי אפשר להעביר כסף מחשבון אחד לחשבון שני.
נחום לנגנטל: זאת הסיבה שהמדינה משלמת ריביות מאוד גבוהות לחובתה.
יעקב ליצמן: באיזה בנק?
נחום לנגנטל: הבנק הבינלאומי ובנק דיסקונט.
נחום לנגנטל: הוציאו מכתב ליושב-ראש ועדת הכספים על העיקולים שהם עומדים לעשות.
נחום לנגנטל: באו ואמרו לי שזה לא יפה שרשות שהיא מעין ממלכתית לא משלמת חובות ולא משלמת ריביות.
נחום לנגנטל: דבר נוסף שהם אמרו הוא שהם לא רוצים לבצע את המשכנתא ולהתחיל לעשות הוצאה לפועל על רשות השידור.
נחום לנגנטל: ישבנו כולנו – מוסי רז, יוסף פריצקי, אפי אושעיה ואיציק כהן – והגענו למסקנה שבמציאות הנוכחית אי אפשר לאשר את תקציב רשות השידור ואת האגרה.
נחום לנגנטל: אנחנו מבקשים להחזיר את זה לממשלה.
נחום לנגנטל: קראתי בעתונות שצריך להיות בודק חיצוני שיילקח על ידי רשות השידור, מוסדות רשות השידור, שיבדוק את כל התהליכים של כל הדברים ואת כל המכלול כולו.
נחום לנגנטל: אני חשבתי שהכנסת צריכה לעשות את זה, אבל בהיצע עם היועצת המשפטית התברר לי שאין לנו סמכות לעשות כזה דבר ועדיף שהרשות תעשה את הדברים האלה.
נחום לנגנטל: אני ראיתי טעם לפגם שמישהו מטעמם חוקר.
ויצמן שירי: שהאוצר ימנה.
נחום לנגנטל: אני חושב שהממשלה היא זאת שצריכה למנות.
נחום לנגנטל: זה דבר שאני לא מתערב בו.
נחום לנגנטל: אין ספק שצריך לעשות בדיקה חיצונית מעמיקה ויסודית של העניין.
נחום לנגנטל: יש הרבה מאוד סעיפים שלא הספקנו לדון בהם ויש צורך לדון בהם.
נחום לנגנטל: אני חושב שתוך כמה שבועות זה יחזור בחזרה אלינו לאישור.
נחום לנגנטל: אנחנו צריכים להערך פה בוועדה לדון בדברים האלה.
נחום לנגנטל: התרשמנו שאם נאשר את זה כמו שזה, זה יהיה כמו בשנה שעברה שחזרנו לאותה משבצת.
נחום לנגנטל: כדי למנוע את המצב הזה וכדי להבריא את רשות השידור, אנחנו חושבים שזה מה שצריך לעשות.
נחום לנגנטל: לגבי החשש שמא תהיה החשכת מסך, אני חושב שהממשלה יכולה לעשות תקציב ביניים.
נחום לנגנטל: יש הרבה דרכים לממשלה איך למנוע החשכת מסך.
נחום לנגנטל: אין שום סיבה שאנחנו כאנשי ציבור ניקח אגרה גבוהה מאנשים.
ישראל כץ: אני חייב לציין את העבודה המעמיקה שעשית בנושא, כל זה בהתחשב בתנאים ובנסיבות.
ישראל כץ: יתכן שאם היינו עושים את זה לגבי גופים אחרים, היינו בבעיה לאשר הרבה תקציבים.
ישראל כץ: טוב להתחיל את זה באיזה שהוא מקום.
12961: אנחנו לקחנו מאוד ברצינות את ההערות שנאמרו פה במהלך הישיבות עד כה.
12961: ההתייחסות היא באמת התייחסות יוצאת דופן וכמעט חסרת תקדים.
12961: אנחנו הפנמנו את הדברים שנאמרו פה גם על ידי חבר הכנסת לנגנטל וגם על ידי חברים אחרים.
12961: בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ביום חמישי האחרון בתל-אביב, סיכמנו על מינוי רואה חשבון חיצוני שיוכל לקבל לידיו את כל המספרים והנתונים.
12961: אנחנו סבורים שאיש לא נטל כסף לכיסו ושהרשות מתנהלת ביושר.
אפי אושעיה: אף אחד לא אמר שמישהו נטל כסף לכיסו.
12961: חס וחלילה, אני רק רוצה שזה יהיה און רקורד.
ישראל כץ: כאיש תקשורת הוא מדבר על ההד הציבורי.
12961: נכון מאוד.
אבשלום וילן: אז אתה לוקח רואה חשבון, במימונך.
אבשלום וילן: .
ויצמן שירי: למה אתם מתעקשים שזה יהיה רואה חשבון שאתם תמנו?
12961: אני לא מתעקש.
12961: אם הוועדה תרצה למנות והשר ימנה, זה יהיה בסדר.
12961: לא באנו להסתיר ולא באנו להעלים דבר.
12961: ההחלטה שהתקבלה היתה על דעת הנהלת הרשות ובהסכמתה המלאה, מתוך רצון לשתף פעולה עם כל בדיקה שהיא.
12961: אם הוועדה תמנה בודק, נשתף פעולה.
12961: אני אומר את זה מפני שנגרם נזק כבד לרשות בשבועות האחרונים, וזה חבל מאוד כי זה גוף ציבורי שהציבור משלם עבור הפעלתו ורשאי לדעת כל דבר שמתנהל בו.
12961: אנחנו נמנה את מי שצריך למנות אם לא יתמנה מישהו אחר, נעקוב אחרי פעולותיו ונבצע את מה שיידרש לבצע.
אהובה אורן: יושב-ראש הוועדה, חברי כנסת נכבדים, אני לא רוצה לחזור על דבריו של יושב-ראש הוועד המנהל, אני רק רוצה לחזק אותם עניינית ומוסרית.
אהובה אורן: התמנינו כחברי המוסדות הציבוריים לפני 95 ימים.
אהובה אורן: לא קיבלנו עדיין 100 ימי חסד.
אהובה אורן: אנחנו מייחסים חשיבות רבה מאוד לענייני ביקורת.
אהובה אורן: רוח הדברים בוועדה וגם ההמלצה של ועדת המשנה היא נזק בלתי הפיך לעבודתה של רשות השידור.
אהובה אורן: אני מקווה שתתקבל החלטה שתעלה בקנה אחד גם עם חוות הדעת המשפטית וגם עם רצונותיכם, כדי שתאפשר את המשכו התקין של השידור הציבורי.
אבשלום וילן: האם קראתם את הפרוטוקולים של ועדת הכספים מלפני שנה?
אהובה אורן: קראנו.
אהובה אורן: אני במקרה גם השתתפתי בישיבה הראשונה של ועדת הכספים, שבה סקרתם את התחומים שהרשות התחייבה לבצע ולא ביצעה.
אהובה אורן: לא חזרנו בצורה קטנונית לא לוועדת המשנה ולא לוועדה.
אהובה אורן: אנחנו ביצענו בדיקה משלנו, והסתבר לנו, לשמחתנו, שכ-80% מההתחייבות שנתן המנכ"ל פה לוועדה אכן בוצעו.
אהובה אורן: אני מוכנה לבקש מהממונים על העניין להעביר לכם דיווח בנושא.
ויצמן שירי: מתי תעבירו?
12961: העברנו לוועדה מכתב עם פירוט מלא של הדיונים בשנה שעברה והפעילות של הרשות.
אהובה אורן: מאוד קל לגוף ציבורי להצטרף לקול קריאת עליהום.
אהובה אורן: יכול מאוד להיות שזה יראה כלפי חוץ לא תקין להצטרף לבקשה למנות בודק מטעם הרשות.
אהובה אורן: התמנינו כנציגים די אוטנטיים של ציבור משלמי האגרה.
אהובה אורן: איש אינו משלם את שכרנו ואיננו מתפרנסים מרשות השידור.
אהובה אורן: אנחנו רוצים לחבור להנהלת רשות השידור, לאמת ולאשר את האפשרות שהיעדים של הרשות אכן יושגו.
אהובה אורן: החלטה שלא תאשר היום את גביית האגרה, פירושה מכת מוות לגוף הזה.
אהובה אורן: נדמה לי שכל נותני העצות למיניהם לא שקלו את המשמעויות ואת התוצאות ההרסניות למהלך הזה.
אורי פורת: האגרה של רשות השידור היא הנמוכה ביותר בעולם, וזאת כאשר ההתייקרויות בשוק התקשורת ב-10 השנים האחרונות הן במאות אחוזים.
אורי פורת: אנחנו מעולם לא דרשנו להעלות את האגרה כדי להדביק את קצב ההתייקרויות.
אורי פורת: להיפך, כל שנה אנחנו באים לכאן והאגרה יורדת במקום לעלות.
אורי פורת: רשות השידור נמצאת בקרב על הישרדות וקיום.
אורי פורת: מכיוון שלהעלות את האגרה, שזה מקור הכנסה עיקרי, אי אפשר, ואנחנו גם לא מעוניינים להטיל עונש יותר גדול על הציבור מעבר לעומס הקיים, עשיתי כל מה שביכולתי כדי לפתח מקורות הכנסה נוספים מעבר לאגרה.
אורי פורת: אנחנו העמקנו בשנה האחרונה באופן משמעותי את הגבייה של האגרה.
אורי פורת: הגענו עד לגבייה של למעלה מ-85%.
אורי פורת: אף אחד לא גובה את האגרה במקומנו, אנחנו צריכים לעשות את זה בעצמנו.
אורי פורת: זאת מלאכה מאוד לא נעימה.
אורי פורת: במדינות אחרות באירופה הממשלה גובה את האגרה בשביל רשות השידור המקומית.
ויצמן שירי: אבל באירופה נותנים שירות לכל אזרחי המדינה, לא מכניסים את היד לכיס של האזרחים ומתעלמים מהם במשך שנים.
אורי פורת: הבעיות של רשות השידור לא נולדו אתמול, לא נולדו השנה ולא נולדו לפני 5 שנים.
אורי פורת: הבעיות של רשות השידור נולדו ביום היוולדה.
אורי פורת: מה שהיה פעם מחלות ילדות כבר נכנס לתחום הגריאטריה, וזה, בין השאר, מפני שחברי הכנסת בכל הדורות לא נקפו אצבע כדי לעזור לרשות השידור וכדי לשנות את השיטה, שכבר למעלה מ-30 שנה אנחנו יודעים שהיא לא בסדר.
אורי פורת: אם יש דברים שהם לא בסדר ברשות השידור, ואכן יש, זה בגלל השיטה.
אורי פורת: כל הדברים המבוקרים, ובצדק, מובנים בתוך השיטה שעל פיה רשות השידור פועלת.
אורי פורת: עכשיו גילינו את נושא השעות הנוספות?
אורי פורת: נושא השעות הנוספות קיים ברשות השידור 30 שנה, וזאת מכיוון שבחוק רשות שידור עשו טעות והכניסו סעיף שעובדי רשות השידור דינם כדין עובדי מדינה ולכן הם כפופים להסכמים הקיבוציים שקיימים במשק הציבורי.
אורי פורת: מכיוון שאי אפשר לנהל עיתון או כלי תקשורת – רדיו, טלוויזיה – על פי אותם הכללים שמפעילים את משרד החקלאות, את משרד הבריאות, המציאו את השיטה של שעות נוספות, שבמרוצת השנים הפכה להיות חלק בלתי נפרד מהשכר.
אורי פורת: האנשים אשמים?
אורי פורת: האנשים לא אשמים, השיטה אשמה.
אורי פורת: ידוע לאוצר, לכנסת, ליועץ המשפטי לממשלה שברשות השידור אוכפים את ההסכמים הקיבוציים במשק באמצעות שעות נוספות, ביניהן כאלו שהיו וביניהן כאלו שלא היו.
אורי פורת: רבותי חברי הכנסת, בשבילי זה התקציב ה-8 שאני מעביר.
אורי פורת: כל שנה אותו ריטואל: מה עם השעות הנוספות ומה עם האבטלה הסמויה.
אורי פורת: מישהו עזר לרשות השידור אי פעם?
אורי פורת: מישהו נקף אצבע כדי לפתור את בעיית האבטלה הסמויה?
אורי פורת: אתם מכירים הרבה גופים ציבוריים או עובדי מדינה שאפשר לפטר אותם?
אורי פורת: הרי הם אנשים מוגנים על ידי החוק, אי אפשר לפטר אותם, אלא אם נוצרים תנאים כאלה שמאפשרים.
אורי פורת: אי אפשר להתייחס אלינו כאילו לא עשינו כלום כל השנים האלה.
אורי פורת: כל שנה חוזרים על אותו דבר.
אורי פורת: המנכ"ל לפני אמר את אותם הדברים שאני אומר.
אורי פורת: אני בעצמי אמרתי את הדברים האלה לפני 15 שנה ויותר.
אורי פורת: לפני טומי לפיד שהיה מנכ"ל אמר את אותם דברים.
ויצמן שירי: אז אתה אומר שמה שהיה הוא שיהיה?
אורי פורת: אם תתקבל כאן החלטה שלא לאשר את התקציב ואנחנו כתוצאה מכך לא נוכל לגבות את האגרה, כך או אחרת הרשות תסגר וזה יהיה הסוף לשידור הציבורי.
אורי פורת: לסגור קל מאוד, לפתוח הרבה יותר קשה.
אורי פורת: זה תהליך ארוך, מייגע וממושך.
אורי פורת: המדינה תשאר בלי שידור ציבורי בתקופה קריטית.
אורי פורת: לא יכול להיות דבר כזה.
אורי פורת: אי אפשר לרפא את כל המחלות במהלך אחד.
אורי פורת: זה תהליך ארוך וממושך.
אורי פורת: כדי להבריא את רשות השידור, לתקן את חוק רשות השידור ולהתאים אותו למציאות של היום נדרש הרבה מאוד זמן.
אורי פורת: בזבנג וגמרנו לא תפתרו את הבעיה של רשות השידור אלא תגרמו לחיסולו.
אורי פורת: אם מישהו חושב שלא צריך שידור ציבורי, שלרשות השידור אין זכות קיום, שיהיה לו אומץ לקום ולומר: בואו נסגור את רשות השידור, את זה אני אעריך מאוד, אבל לגרום לסגירתה על ידי החזקת התקציב שלה כבת ערובה, זה דבר שנראה לי, לפחות מבחינה ציבורית, לא טוב.
אורי פורת: יש לנו בעיה קשה מאוד עם הסכמי עבודה, והסכמי העבודה האלה בנויים על המציאות שנוצרה בשטח.
אורי פורת: אני לא מכיר בעולם כלי תקשורת שעובדיו הם עובדי מדינה.
אורי פורת: אני מבקש להתייחס לרשות השידור ברצינות.
אורי פורת: אנחנו בעצמנו אמרנו שרשות השידור חולה, כאשר היא חולה לא מהיום.
אורי פורת: אי אפשר לטפל בחולה בגרזנים, אלא אם כן רוצים להרוג אותו.
אורי פורת: ברשות השידור מתפרנסות מאות משפחות, ביניהן של עובדים מסורים, חרוצים, כישרוניים, מנוסים שמתמודדים בתנאים בלתי אפשריים ותחרות קשה מול גופים עתירי ממון, ובכל זאת אנחנו נותנים פייט לכל המתחרים שקמו על רשות השידור לחסל אותה.
אורי פורת: אי אפשר לזלזל כל כך ברשות השידור, היא קיימת, היא נושמת, רק צריך להבריא אותה.
אורי פורת: יכולנו לא לעשות כלום, להסתפק במה שנכנס לקופה מהאגרה הנמוכה ולבוא בסוף השנה לשולחן הזה ולומר לכם: רבותי, פה התייקר ב-200%, פה התייקר ב-300%, פה התייקר ב-1000%, תעלו את האגרה.
אורי פורת: אבל לא, אנחנו בכוחות עצמנו עשינו מאמצים כבירים כדי לפתח מקורות הכנסה נוספים על-מנת שלא נצטרך לבוא לכאן ולבקש תרומות.
אורי פורת: לא לקחנו את הכסף מהציבור, לא לקחנו את הכסף מהאוצר, זה כסף שהרווחנו ביושר כדי לגמור את השנה ללא גרעון.
אורי פורת: בגלל שהקב"ה נתן לנו הכנסות מעבר למה שאנחנו בעצמנו צפינו, מגיע לנו עונש?
אורי פורת: מגיע לנו עונש על כך שבאנו לכאן עם 43 מיליון שקל יותר?
אורי פורת: אתם מכירים הרבה גופים ציבוריים שבאים אליכם עם עודף תקציבי?
אברהם שוחט: האם זה היה באישור בממשלה?
אורי פורת: התקציב של 2001 הוא תקציב שהתחלנו לעבוד עליו בספטמבר.
אורי פורת: לא מכינים תקציב ברגע האחרון.
אורי פורת: איך בונים תקציב אני לא צריך ללמד אתכם.
אורי פורת: אתה יכול לבנות תקציב על סמך הנסיון של השנה האחרונה ועל סמך צפי של הכנסות והוצאות על פי תוכנית עבודה של שנה לאחר מכן.