GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: יש הבנות.
שלמה בניזרי: יש מכתב התחייבות.
עופר חוגי: השר אמר היום לכמה משרדים שהוא השאיר כסף ברזרבה הכללית לכמה נושאים.
משה גפני: ה-100 מיליון ₪ נמצאים ברזרבה?
ברוך יפה-נוף: יש מכתב חד-משמעי ששר האוצר כותב לשר העבודה והרווחה שאת זה הוא נותן.
משה גפני: ברזרבה?
עופר חוגי: בייגה אמר שהוא נותן.
משה גפני: בייגה אמר.
משה גפני: בייגה אמר שהוא לא נותן השתתפות בשכר דירה, נו, אז מה?
שלמה בניזרי: מכתב של שר אוצר לא מחייב?
משה גפני: הכסף נמצא ברזרבה?
דני ארטום: הוא נמצא ברזרבת האוצר.
אבשלום וילן: אני מציע לכם, במכתב ששר האוצר קורא, תדאגו שזה יופיע, ואנחנו בוועדת הכספים נתמוך בזה.
אבשלום וילן: צריך להגיע אתו לאיזשהי הבנה, אתם קואליציה.
אבשלום וילן: אני לא בקואליציה, אבל בנושא הזה כולנו בקואליציה.
שלמה בניזרי: אני מסכים אתך.
שלמה בניזרי: אנחנו מנסים להגיע להבנות עם שר האוצר.
שלמה בניזרי: אם נגיע אתו להבנות מבחינת המשרדים החברתיים שלנו, דיינו.
שלמה בניזרי: אם לא נגיע להבנות, אתם אמורים להצביע על המצוקות שלנו, ובמידה ולא נצליח אתם אמורים להחליט הלנו אתם אם לצרינו.
שלמה בניזרי: לכן אני מניח את הדברים לפניכם בצורה הברורה ביותר שלא תביאו לקריסה של חלק מהמערכת.
משה גפני: אנחנו נעשה מה שתאמר.
משה גפני: תגיד לנו להצביע נגד, נצביע נגד.
אבשלום וילן: גם אם המשמעות היא הליכה לבחירות?
משה גפני: לנו אין בעיה.
ישראל כץ: חבר הכנסת גפני, האם אתה סומך על החתימה של שר האוצר הקודם כשיש כאן מכתב שהוא כתב לשר רענן כהן?
משה גפני: ישראל, אם אתה סומך גם אני סומך.
ישראל כץ: מדובר על מכתב בחתימתו האישית.
ישראל כץ: אני סומך על חתימה של שרי אוצר, מה עוד שהשר אמר שחלק בוצע כבר.
ישראל כץ: הייתי פחות מוטרד מזה.
משה גפני: אם אנשי המשרד אומרים שזה נמצא ברזרבה זה בסדר, אבל צודק חבר הכנסת וילן, השר צריך להודיע את זה.
ישראל כץ: לגבי הסוגיה של ה-289 מיליון ₪ זו כבר סוגיה אחרת שנדונה כרגע, ואנחנו נעודכן על-ידי כל הגורמים אם יש סיכום כזה או סיכום אחר.
שלמה בניזרי: אלו הם דבריי.
אבשלום וילן: בשלושה החודשים שנגמרו האם משרד העבודה והרווחה נפגע משמעותית בכך שעבדו על 1 חלקי 12?
דוד עמר: בהחלט.
דוד עמר: השירות נפגע.
ישראל כץ: השר התפנה ובא.
ישראל כץ: לפני שהוא יעזוב, אם יש לחברים אמירות מיוחדות שרוצים להשמיע באוזניו או דברים מיוחדים, זאת ההזדמנות.
אלי בן-מנחם: לדעתי יש בעיה במשרד העבודה והרווחה.
אלי בן-מנחם: אני מכיר את השר, אני מכיר את העובדים, אני בטוח שיש להם מצוקות קשות.
אלי בן-מנחם: אבל מה שאני מציע שהנושאים האלה ייסגרו לא כאן בוועדת הכספים אלא עם שר האוצר, לראות אם יכולים להצטמצם קצת, כי בסך הכול הם יצטרכו לתמוך כי הם חלק מהקואליציה.
אלי בן-מנחם: יש קואליציה והאינטרס הוא לפתור בעיות, מה גם ששר האוצר התחייב שמעבר לאישור התקציב במשך החודשים הקרובים ייפתרו בעיות.
אלי בן-מנחם: זה צריך להיות על-פי האמון שאתה רוחש לשר האוצר.
אלי בן-מנחם: אתה צריך לעשות שיעורי בית לראות איפה אתה יכול להצטמצם קצת ולאחד את כל השורות.
אלי בן-מנחם: צריך לסגור את זה עם שר האוצר.
אלי בן-מנחם: בוועדה אם יתמכו בך הם יפילו את התקציב, אבל זה לא יקרה.
אלי בן-מנחם: שמעתי את רשימת הדברים.
אלי בן-מנחם: המשרד עוסק בדברים הכי כואבים של מדינת ישראל, אני תומך בכול.
אלי בן-מנחם: אם זה היה תלוי בי לבד, הייתי נותן מיליארד שקל, אבל הדברים צריכים להסתדר במסגרת.
אבשלום וילן: אני רוצה לברך את השר החדש, השר בניזרי, שיצליח בתפקידו.
אבשלום וילן: הצלחתך – הצלחתנו.
אבשלום וילן: אנחנו כאופוזיציה לוחמת נתמוך בכל הגדלת תקציבי משרד העבודה והרווחה כפועל יוצא של תפיסתנו החברתית.
אבשלום וילן: גם הגשתי כמה הסתייגויות של תוספת תקציבית.
אבשלום וילן: אם הקואליציה תצטרף, תבורכו, זה יהיה כמעט בבחינת חזון אחרית הימים.
אבשלום וילן: עניינית, אני חושב שיש בעיה אמיתית במדינת ישראל.
אבשלום וילן: תמיד תוקפים את תקציבי הרווחה, כנ"ל הביטוח הלאומי שתחת אחריותכם, ובאים אנשי אגף התקציבים – אני לא בא לנגח – שמציגים עמדה שמקובלת על קובעי המדיניות הכלכלית, שאומרת, תראו מה קרה במדינת ישראל: יש פה פערים הכי גדולים בעולם המערבי – 1:12, ומצד שני, תראו מה קורה עם תקציב תשלומי ההעברה, הוא היום כבר מגיע לתקציב הביטחון ותראו כמה הוא נוגס מהתקציב, ועל פניו זה נכון.
אבשלום וילן: אבל תשלומי ההעברה האלה יוצרים מציאות שהפערים יורדים ל-1:7.
אבשלום וילן: זה לא 1:4 או 1:5 שיש במערב אירופה, אבל זה כבר לא כמו העולם השלישי.
אבשלום וילן: יש פה בעיה מאוד גדולה, שאנחנו כחברה משלמים עקב הפערים האלה והפערים בחינוך ובתחומים אלה, ויוצרים מציאות חברתית בלתי נסבלת וכל שנה צריך להגדיל את תקציבי משרד העבודה והרווחה, כי אחרת מה נעשה עם הבעיות.
אבשלום וילן: אני הייתי מציע כמדיניות להשקיע יותר בחינוך ובכך מקטינים את פערי ההכנסות ויוצרים תנאים יותר הגונים לכול, ממילא אחרי כן פחות תקציבים היו הולכים למשרד העבודה והרווחה.
אבשלום וילן: יש פה בעיה של עדיפויות, יש פה בעיה של חלוקת העוגה הלאומית, ואני חושב שמעט מאוד מתנהל ויכוח ציבורי.
אבשלום וילן: אני מאוד לא נהנה שהמשרדים האלה הופכים ל-SECOND BEST סקטוריאלי.
אבשלום וילן: שהמפלגות הפחות מובילות בקואליציה באופן אוטומטי מקבלים את המשרדים החברתיים.
אבשלום וילן: זו חלק מהבעיה.
שלמה בניזרי: לא הבנתי.
משה גפני: הוא אמר למה ש"ס מקבלת את המשרדים האלה ולא מפלגת העבודה או הליכוד.
שלמה בניזרי: כי היא לא דרשה.
שלמה בניזרי: זה המזל.
שלמה בניזרי: כשאתה לא מפלגת שלטון מובילה אלא אתה מפלגה נלווה, כל הכספים שהשגנו בשנה שעברה לבריאות ולעבודה ורווחה, ואמר לי את זה אפילו המנכ"ל בן-שושן, שלא חשוד בש"סיות יתרה, הוא אמר לי, שר שהביא המון כספים למשרד העבודה והרווחה והוציא אותם מהמקובעות הישנה היה אלי ישי, ואם אפשר להחמיא לעצמי גם במשרד הבריאות.
שלמה בניזרי: בכוח הפוליטי שלנו, ותקרא לזה סחטנות, אני חושב שבזה אנחנו מועילים למשרדים האלה.
שלמה בניזרי: למשרדים האלה צריך דווקא את אלה שיש להם כוח לסחוט.
אבשלום וילן: אני מתנגד לעניין הסחטנות.
ישראל כץ: חבר הכנסת וילן, אתה רוצה להסב את תשומת לב השר לנושאים מסוימים?
אבשלום וילן: אני לא מצפה מהשר אחרי עשרה ימים בתפקיד לשלוט בחומר של המשרד.
ישראל כץ: לעתיד.
אבשלום וילן: בגרמניה יש דבר שנקרא הכנסת מינימום.
אבשלום וילן: קבעו גג שכדי להתקיים בכבוד אלמנטרי משפחה עם X נפשות זו הרצפה שהיא צריכה לקבל.
אבשלום וילן: הדרך היחידה להתמודד עם זה היא לעשות רוויזיה בכמה דברים יסודיים כדי להגיע לרצפה הוגנת ובצורה כזאת להתמודד בגדול.
אבשלום וילן: אני יודע שזה עולה קצת כסף.
אבשלום וילן: אתה אומר, אולי תנצלו את יתרונכם היחסי, ואנחנו נשמח לעזור, צריך לטפל בשורת תביעות, גם כלפי פנסיונרים, גם כלפי מוגבלים ואחרים, שנגיע לסל מוסכם שהוא הבסיס שעליו מתיישרים.
אבשלום וילן: המזל שלנו שתשלומי ההעברה מאזנים.
אבשלום וילן: צריך לראות מה עושים הלאה.
שלמה בניזרי: הטענה שלך נכונה.
שלמה בניזרי: גם במשרד הבריאות זה אותו דבר.
שלמה בניזרי: משקיעים ברווחה איפה שיש צרות באותו רגע, בבעיות האקוטיות.
שלמה בניזרי: אבל מכל התקציב של משרד הבריאות בין אחוז ל-3% בסך הכול מוקדש לרפואה מונעת.
שלמה בניזרי: אותו הדבר במשרד העבודה והרווחה.
שלמה בניזרי: אם היו משקיעים בדברים הבסיסיים לא היינו מגיעים לבעיות.
שלמה בניזרי: לכן בקטע זה בהחלט יש הסכמה.
משה גפני: אני רוצה לברך את השר על כניסתו לתפקיד.
משה גפני: כפי שנאמר, הצלחתו היא הצלחת כולנו, ואני מצטרף למה שנאמר קודם על-ידי חברי הכנסת אלי בן-מנחם ואבשלום וילן.
משה גפני: בנושאים החברתיים אנחנו מסכימים כמעט בכל הדברים ואני חושב שהמשרד הזה הוא בבואה של החברה הישראלית.
משה גפני: אם אנחנו מתייחסים לאלה שהם חלשים בחברה, לאלה שנמצאים במצב שהחברה צריכה לסייע אליהם, האם אנחנו מתייחסים אליהם כמו באמת במדינת עולם שלישי או שאנחנו מתייחסים אליהם כמו במדינה מתורבתת, ואם יורשה לי לומר, כמו במדינה יהודית, כפי שאנחנו מצווים לעשות.
משה גפני: לצערי הרב, נכון להיום אנחנו לא מתייחסים אליהם כפי שצריך להתייחס, וזה בא לידי ביטוי בכל התקציבים שהגישו כל הממשלות.
שלמה בניזרי: אני חושב שמדינת ישראל ראויה לציון לשבח.
שלמה בניזרי: מתייחסים, לא מספיק, אבל מתייחסים יפה.
שלמה בניזרי: אני חושב שהניסוח היה לא מוצלח כל כך.
משה גפני: התכוונתי שלא מתייחסים טוב מאוד.
משה גפני: אני לא נכנס לפרטי התקציב מכיוון שאתה גם שר חדש וגם אין לנו הרבה ברירות, כי דובר גם בוועדה שאנחנו נשב בעוד חודש-חודשיים בכל מקרה על התקציב מחדש.
משה גפני: אנחנו עכשיו מדברים על מצב קיים.
משה גפני: אחת הדוגמאות זה הרשויות המקומיות – השלטון המקומי ומשרד העבודה והרווחה.
משה גפני: זה מצב שהוא בלתי מתקבל על הדעת.
משה גפני: חייתי באופקים למעלה מעשרים שנה ופשוט עמדתי ובכיתי מול אנשים שבאו לעירייה ולא היו להם פתרונות כי התקציב הסתיים.
משה גפני: המשפחה נמצאת במצוקה אמיתית לכל דבר ועניין.
משה גפני: עומד ראש הרשות ועומד מנהל המחלקה לשירותים חברתיים ואין להם פתרון.
משה גפני: משרד העבודה והרווחה סיים את תקציבו.
משה גפני: הרשות המקומית לא יכולה מעבר לגירעונות שיש לה להתמודד עם התופעה הזאת.
משה גפני: היה צריך לעשות אחת מהשתיים: או שהמדינה לוקחת על עצמה את האחריות, אבל אם נותנים לרשויות את האחריות על השירותים החברתיים, היה צריך לתת להן את מלוא התקציב לעניין.
משה גפני: לכן החלק הזה לבד הוא חלק שאתה עומד מול מצוקות ואתה כשר העבודה והרווחה תראה את הדברים האלה בכל יום.
משה גפני: זה דבר שהוא בלתי ניתן לתיאור.
משה גפני: אתה איש עדין אז אתה מגדיר את זה שיש תקציב אבל לא מספיק.
משה גפני: אני אומר לך שכל אחד הוא עולם מלא ולפעמים אתה עומד מול מצב שהוא בלתי נסבל.
משה גפני: אני אומר לך את זה מידע אישי, פשוט ראיתי ואני רואה מקרים שהאב מובטל מכיוון שהמפעל נסגר, והאם חולה והילדים זרוקים ברחוב והמקרר ריק, והשירותים החברתיים עומדים חסרי אונים מכיוון שהמדינה לא יכולה לתקצב אותם.
משה גפני: לפי דעתי, זה מצב בלתי נסבל.
משה גפני: קודם אמרתי בבדיחה ועכשיו אני אומר ברצינות: אם תבוא כשר העבודה והרווחה ותגיד שאתה מבקש מאתנו להצביע נגד התקציב במצב הנתון, אני אצביע נגד התקציב.
משה גפני: אני אומר את זה כשזה אתה, והייתי אומר את זה אם זה היה כל שר עבודה ורווחה אחר.
משה גפני: הבעיה היא לא רק שלך אלא של כולנו, שכל שר עבודה ורווחה בסופו של דבר מצביע בעד התקציב כפי שהוא, כל שרי העבודה והרווחה.
משה גפני: לא היה אחד שהצביע נגד, ואמרו שהעניין יסודר ויתוקן, והוא לא סודר ולא תוקן והבעיות לא רק שהולכות וקטנות, הן הולכות וגדלות, והפערים החברתיים במדינת ישראל גדלים באופן מדאיג – העשירים נהיים עשירים יותר והעניים נהיים עניים יותר.
משה גפני: בכל מקרה, אני מאוד מקווה שאתה עם המרץ שלך ועם יכולת השכנוע שלך, כמו שאתה יודע להחזיר אנשים בתשובה אולי גם תחזיר את פקידי האוצר בתשובה.
ישראל כץ: אתה מתכוון לתשובה חברתית?
משה גפני: תשובה יהודית.
משה גפני: שיתחילו לטפל בעניים, במסכנים כמו שצריך ויפסיקו לתת משכורות עתק לכל מיני עשירים שמגיעים לכאן לוועדה ובוכים.
דוד עמר: מכובדי השר, אני שמח פעמיים: פעם אחת שאתה שר, ופעם שנייה שאתה יליד נשר.
דוד עמר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, האמת היא שכאשר מדובר על משרד העבודה והרווחה יש כאן שוני לעומת משרדים אחרים.
דוד עמר: כמו שאמר חברי, חבר הכנסת בן-מנחם, אנחנו יכולים לשבת כאן ולרגש אחד את השני מעכשיו ועד מחר בבוקר על השירות של מדינת ישראל בנושא הרווחה באמצעות השלטון המקומי על הצרכים שלו, ובמיוחד לאור מה שקורה משנת 1999, שהנושא הולך ומחמיר ומכאיב יותר ויותר, והמצוקה הולכת וגדלה.
דוד עמר: אני חושב שכל עם ישראל יודע זאת.
דוד עמר: אם אתם זוכרים, בחצי השנה האחרונה, מחוסר ברירה, הלשכות ברשויות המקומיות סגרו את שעריהן.
דוד עמר: אדוני השר, אתה מדבר על 300 מיליון ₪ שאולי זה יכסה חלק מהמצוקה.
דוד עמר: אנחנו חושבים שכדי לתת תשובה באמת ברווחה, וזה לא רק על דעתנו, זה גם על דעתו של השר הקודם, ויש מכתב שלו שהוא אמנם מקובל עלינו למרות שזה בצנעה, בו הוא מדבר על חוסרים של מיליארד ו-100 מיליון ₪.
דוד עמר: בל נשכח שאנחנו השנה מתקרבים לאבטלה של 10.5%.
דוד עמר: המשמעות היא ברורה: אנחנו מקבלים נתונים על מספר גדל והולך של משפחות שנפרדות.
דוד עמר: על מה אנחנו מדברים?
דוד עמר: אנחנו מדברים בראש וראשונה על מה שהסכים משרד העבודה והרווחה עם האוצר, על חוסר של כ-300 תקנים באופן דחוף.
דוד עמר: אנחנו מדברים על ילדים בסיכון, שאם אתה לא מסדר להם את המקום שלהם, אם אתה לא מסדר להם את המעון, אם אתה לא מגדיל היום, אתמול, ב-3,000 מכסות למעונות יום, אנחנו רואים שלושת אלפים ילדים שאינני יודע מה יהיה העתיד שלהם.
דוד עמר: אם מדברים על רווחה, חבר הכנסת וילן, אני מסכים אתך, צריך להכשיר אותם.
דוד עמר: צריך לעשות הסבה מקצועית, בעיקר ובמיוחד במקומות שיש מוקדי אבטלה.
דוד עמר: מדברים היום על אלימות.
דוד עמר: איך מטפלים באלימות אם אתה לא משקיע, אם אתה לא מלווה את הטיפול.
דוד עמר: מדברים על נכים, מדברים על מתמכרים לסמים, מדברים על החקיקה החדשה, שבא אזרח ואומר, אדוני, אני תובע ממך כראש העיר לתת לי את השירות, יש חוק מדינה.
דוד עמר: מדברים בנושא הקשישים.
דוד עמר: זה לא סוד שקהילת הזקנים בישראל הולכת וגדלה.
דוד עמר: אנחנו גם רואים איזו עלייה מגיעה, והממוצע של המבוגרים שם הוא לא בין הנמוכים.
דוד עמר: זה לא מה שהיה פעם, כאשר אבא של שלמה בניזרי עלה ארצי ואבא שלי, ז"ל, עלה ארצה, שאז בדקו אם הוא מסוגל לפרנס שבעה ילדים ונתנו לו לעלות ארצה.
דוד עמר: אני שמח שמביאים את כל היהודים, אבל אז הגיעה עלייה סלקטיבית, ולפחות בתקופה של עשרים-שלושים שנה הם יכלו להתפרנס.
דוד עמר: אנחנו מדברים גם על פיתוח והצטיידות, וכשאתה מחבר את הכול יחד, אנחנו חוזרים שוב לבקשה היסודית שלנו: יש הסכם ג'נטלמני והוא אפילו מעוגן היום בחוק, על השתתפות של המשרד ברמה של 75% המשרד מול 25% של השלטון המקומי.
דוד עמר: אנחנו היום כבר ביחס של 60% המשרד ו-40% הרשות המקומית.
אבשלום וילן: בכלל המערכת?
דוד עמר: כן.
דוד עמר: אני מדבר בגדול.
דוד עמר: יש מקום שזה 60% ויש מקום שזה 25%.
דוד עמר: בגדול זה 40%.
דוד עמר: בואו לא נשכח, ישנו חוק שעומד להתקבל בדבר החיוב האישי של ראש העיר.
דוד עמר: כל הוצאה שלא תהיה מעוגנת בתקציב יהיה חיוב אישי לראש העיר, או אם תבוא מנהלת מחלקה ותחתום, גם היא תחויב לשלם על-פי החוק החדש.
דוד עמר: כך שאני רוצה שאדוני השר יידע וחברי ועדת הכספים, בפירוש, עם כל הכאב ועם כל הצער, אם צריך לתת הסעה לדיאליזה ואין אישור בתקציב של העירייה, ראש העיר לא יתן את זאת לא מפני שהוא לא רוצה לתת את השירות הזה, לא מפני שאין לו רגישות, אלא מפני שיהיה אסור לו בפירוש.
דוד עמר: זאת אומרת, אנחנו מדברים על מצוקה אמיתית.
דוד עמר: אני מבקש מאדוני היושב-ראש, אני חבר קואליציה, השר חבר קואליציה, עזבו את החלוקה לקואליציה ואופוזיציה, כרגע צריך לתת תשובה לעם ישראל, לחלק החלש של עם ישראל.
דוד עמר: זכרו, מדובר על נערות במצוקה, מדובר על משפחות פרודות, מדובר על אלימות במשפחה, מדובר על נכים שצריך לתת להם פתרונות גם בתעסוקה.
דוד עמר: תזכרו את הדברים האלה.
דוד עמר: עליכם היום מוטלת האחריות.
דוד עמר: אינני, חלילה, בא ואומר שמשרד זה חשוב פחות או משרד זה חשוב יותר.
דוד עמר: כאן מדובר בפירוש להציל את הנפשות בישראל, וכל המציל נפש אחת בישראל כאילו הציל עולם מלא.
שלמה בניזרי: במשרד ישנה חשיבה בשני כיוונים: 1.
שלמה בניזרי: חקיקת חוק סל שירותי רווחה; 2.
שלמה בניזרי: בניית נוסחת תקנון של כוח-אדם, הקצאת כוח-אדם.
שלמה בניזרי: זה צריך להיות על סדר יומנו ונדון בזה בהמשך כשאני אכנס יותר לעניינים.
שלמה בניזרי: לגבי ההערה למה ביקשנו רק 289 מיליון ₪, כאשר השר קודם דיבר בזמנו על 820 מיליון ₪: קיבלנו בתקציב השנה 213 מיליון ₪ ועוד 100 מיליון ₪ בצנרת, עוד 300 מיליון ₪ ביקשנו לשנה הבאה.
שלמה בניזרי: מדברים על 612 מיליון ₪, וזאת מתוך התחשבות באירועים הביטחוניים ובכל מה שקורה היום.
שלמה בניזרי: אנחנו מבינים שיש בעיה בתקציב, ולכן מה שביקשנו היה מתוך רגישות שאנחנו מבינים את המצוקה שהמדינה נמצאת בה.
שלמה בניזרי: אבל זה המינימום שבמינימום, זה לא יתן מענה לכל הדברים שאנחנו זקוקים.
עופר חוגי: רציתי לשמוע את עמדתו של השר בנושא חוק ההסדרים, שמובא להצבעה ביום ראשון.
עופר חוגי: בכל הנושאים שקשורים למשרד, מה דעתו של השר?
שלמה בניזרי: באופן עקרוני, כבר הבעתי את זה בישיבת הממשלה, אנחנו נגד כל החקיקה שרוצים להפעיל בחוק ההסדרים מהסיבה הפשוטה: מהיותי שר בעבר אני יודע שבדרך כלל האוצר מכניס כל מיני עזים לתוך התקציב.
שלמה בניזרי: דבר שני: מכניסים כל מיני דברים שהיו בנויים על-פי השקפת עולמם ולא על-פי השקפת העולם המקצועית של אנשי המשרד.
שלמה בניזרי: כשהייתי שר הבריאות הם רצו לתקן עולם, אבל על-פי השקפת עולמם.
שלמה בניזרי: לכן עומד להיות פה מצב מאוד מוזר, ואני מקווה שמבהירים את זה עכשיו לשר האוצר, זעקתי על זה בישיבת הממשלה, הייתי כמעט היחיד, ואמרתי לכל השרים, אסור לכם לאשר את התקציב כלשונו, כי ברגע שאנחנו נאשר אותו זה מה שיש.
שלמה בניזרי: ראש הממשלה אמר שאחרי האישור נוכל להכניס תיקונים.
שלמה בניזרי: אני יודע מה זה להכניס תיקונים אחר-כך.
שלמה בניזרי: ברגע שנאשר את התקציב ככתבו וכלשונו, כולם יבואו ויזעקו לשר האוצר, והוא המלך עכשיו, ואז הוא יכול לטפטף פה שקל, שם שקל, ואנחנו נהיה תקועים.
שלמה בניזרי: כלומר, היום צריכים, לדעתי, כל חברי הכנסת, כל הקואליציה, כל מי שיש לו השפעה, לעצור.
שלמה בניזרי: מצדי שידחו את התקציב בעוד חודש.
שלמה בניזרי: נכון, זה לא נוח מבחינה כלכלית שהתקציב של המדינה נדחה, אבל אין מה לעשות.
שלמה בניזרי: אם אנחנו רוצים לקבל תקציב שישרת אותנו נאמנה במשרדים ולא יהיה רק נוח לאוצר ולראש הממשלה, צריכים להילחם אחר-כך.
שלמה בניזרי: מתקיימת עכשיו ישיבה בלשכת שר האוצר, אני לא יודע כיצד היא תסתיים, להערכתי, יהיה קיצוץ.
שלמה בניזרי: אבל אסור לאשר את זה ככתבו וכלשונו, או לעשות הפרדה: אם נגיע להבנות בנושא של התקציב, נקבל את התוספות עכשיו בהתחייבות של שר האוצר על-פי הקראות, ולהוציא את חוק ההסדרים בכלל, או לגבי מספר חוקים בחוק ההסדרים להגיע להבנות.
שלמה בניזרי: אבל לאשר את חוק ההסדרים בוודאי שזה בלתי אפשרי.
עופר חוגי: שר האוצר אמר שהוא מעלה את זה ביום ראשון להצבעה.
ישראל כץ: ברור שהשיחות שמתקיימות עכשיו יקבעו.
עופר חוגי: אני מקווה מאוד שיש זמן עד יום ראשון, לפני ההצבעה.
עופר חוגי: יש החלטת ממשלה על טיפול נקודתי ב-12 יישובים ותוספת של 2 מיליארד ₪ למגזר הערבי.
עופר חוגי: האם הכספים יבואו מתוך התקציב שלך או שזה הולך לבוא מהרזרבה הכללית?
עופר חוגי: כי שר האוצר אמר שזה יבוא מהרזרבה הכללית.
עופר חוגי: הבנתי שדובר רק על 15 מיליון ₪, שלא נראה לי שזה הסכום שיגיע אליכם.
שלמה בניזרי: אני לא יודע, לא דיברו אתי.
דני ארטום: ישנם 100 מיליון ₪ במשרד ראש הממשלה שהוקצו לנושא בסוף הממשלה הקודמת.
דני ארטום: חלקו של המשרד, על-פי מכתבים של משרד ראש הממשלה, הוא 14 מיליון ₪ בשנה זאת.
עופר חוגי: בייגה שוחט דיבר על כך שמהרזרבה הכללית יש מיליארד ו-800 מיליון ₪ שהולך לחלוקה בין המשרדים.
עופר חוגי: השאלה כמה המשרד שלכם מקבל.
עופר חוגי: צריך לבדוק את זה.
עופר חוגי: בנושא של האבטלה: במגזר הערבי אנו רואים שיש אבטלה גדולה מאוד.
עופר חוגי: היו תכניות שכל מובטל יקבל סכום מסוים, כאילו סבסוד, והוא ייצא לעבודה.
עופר חוגי: הדבר הזה לא מיושם בכלל במגזר הערבי.
שלמה בניזרי: אתה אומר שהיתה החלטה?
עופר חוגי: יש תכנית מיושמת.
שלמה בניזרי: אחד הרעיונות שאני רוצה לקדם כדי להשיג יותר עובדים ישראלים, זה כמובן לתת סבסוד למעסיק.
שלמה בניזרי: אבל אני לא מכיר החלטת ממשלה או החלטת משרד אצלנו שיש דבר כזה.
שלמה בניזרי: זה אחד הרעיונות, חוץ מצמצום העובדים הזרים בצורה דרסטית.
שלמה בניזרי: נעלתי עכשיו את כל הברזים בצורה טוטלית.
שלמה בניזרי: למעט הנושא של חקלאים לשלושה חודשים לנושא של פרי-הדר וקטיף פרחים שאני משחרר כמה מאוד, הכול נעול.
שלמה בניזרי: אין יותר עובדים זרים.
שלמה בניזרי: אני עוצר את זה.
שלמה בניזרי: לא יכול להיות שיהיו פה רבע מיליון עובדים זרים, בונים פה מדינה שנייה.
שלמה בניזרי: איך נפתח את זה, תן לי כמה ימי חסד.
דני ארטום: החוק אוסר גם לעבוד וגם לקבל דמי אבטלה, זה או זה או זה.
דני ארטום: יש תמריץ למגזר החקלאי לעובדים ישראלים, בעיקר בגלל הקטיף, והוא יסתיים בסוף החודש.
דני ארטום: ההיענות היתה בינונית ומטה.
שלמה בניזרי: אני מתנצל שאני צריך לצאת, אנשי המשרד פה ואם יש לכם הערות נוספות הם יעבירו.
ישראל כץ: אני חושב שפחות או יותר מיצינו את עיקרי הדברים בהדגשים שהשר נתן, בדברי חברי הכנסת והמרכז לשלטון מקומי.
ישראל כץ: אנחנו נקיים עוד ישיבה מהותית אחרי שהתקציב כנראה יאושר.
ישראל כץ: אני רוצה להודות לאנשי המשרד.
תרצה ליבוביץ: אני מייצגת את ארגון "בזכות".
תרצה ליבוביץ: הוזכר פה העניין של המוגבלות.
תרצה ליבוביץ: יש פה שני חוקים שהתקבלו, שניהם נוגעים בצורה מאוד בסיסית לכבוד האדם: 1.
תרצה ליבוביץ: הנושא של אנשים עם פיגור שכלי, עם מוגבלות שכלית, שאין להם סידור חוץ-ביתי.
תרצה ליבוביץ: נתקבל חוק בעניין הזה ותיקון לחוק שקבע זכאות לסידור חוץ-ביתי.
תרצה ליבוביץ: העלות היא 40 מיליון ₪, ואנחנו לא רואים לזה ביטוי בהצעת התקציב.
ברוך יפה-נוף: יש התחלה.
ברוך יפה-נוף: החוק יבוצע תוך שלוש שנים עד 2003 או 2004.
ברוך יפה-נוף: השנה יש התחלה.
תרצה ליבוביץ: איפה זה בא לידי ביטוי?
ברוך יפה-נוף: עוד אין תקציב.
תרצה ליבוביץ: הנושא השני מתייחס לתעסוקה לאנשים עם מוגבלות.
תרצה ליבוביץ: דובר פה על אבטלה של 10%, ואצל אנשים עם מוגבלים אנחנו מדברים על אבטלה בשיעור של 70%.
תרצה ליבוביץ: אלה אנשים עם מוגבלויות קשות, אנשים חירשים, אנשים עיוורים.
תרצה ליבוביץ: גם בנושא זה יש חוק חדש, חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, זה כבר חוק לא כל כך חדש, כמעט בן שלוש שנים, ויש בו חובה של משרד העבודה והרווחה להכין תכניות בדבר תעסוקה ולהתקין תקנות של השתתפות המדינה.
תרצה ליבוביץ: המשרד עצמו הקים צוות שדרש 20 מיליון שקלים כבר בשנת 1999, עדיין לא ראינו שום ביטוי לזה.
תרצה ליבוביץ: אנחנו רוצים לדעת האם יש לזה ביטוי בתקציב.
ברוך יפה-נוף: בנייר שהשר קרא ממנו את הנושאים, מופיע גם הנושא הזה.
ברוך יפה-נוף: הוא פשוט לא קרא את הכול.
ברוך יפה-נוף: אנחנו מבקשים בתוך 280 מיליון השקלים שהשר דיבר עליהם גם לנושא זה.
ישראל כץ: הישיבה נעולה.
ישראל כץ: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכספים בנושא תקציב משרד הפנים.
ישראל כץ: אני מתכבד לקבל בוועדה את סגן ראש הממשלה ושר הפנים, הרב אלי ישי.
ישראל כץ: אדוני השר, בשם הוועדה אני מאחל לך הצלחה בתפקידך.
ישראל כץ: התקציב אינו מעודכן לתקופה הנוכחית, מדובר בתקציב שהוכן באופן מעשי לפני שנה לערך - נמצא כאן שר האוצר לשעבר שמכיר טוב את הנושא – והוגש לכנסת לפני תקופה ארוכה אך בגלל הנסיבות הפוליטיות הדיון בו התעכב ואנחנו נמצאים באילוצי זמן.
אליהו ישי: זה לא סוד שהממשלה כוננה לפני שבועיים.
אליהו ישי: מטבע הדברים כל שר שנכנס למשרדו החל בלימוד תפקידי המשרד.
אליהו ישי: מה ששונה מהעבר, שאת התקציב צריך להעביר בפרק זמן של שבועיים מיום שהשרים נכנסו למשרדם.
אליהו ישי: נמצא כאן שר האוצר לשעבר שהכין את התקציב, אני רוצה לומר לו, שרים בחלק מהמשרדים מוצאים עצמם בלי אפשרות להיאבק לצורכי משרדם, משרדים שבראשם לא עמד שר, האוצר הגיש הצעת תקציב כראות עיניו.
אליהו ישי: פקידי האוצר לא חלמו להעביר את התקציב כמו שהוא, הם הכניסו עזים וכעת הם חוששים שהכל יעבור מפאת רצינותה של ממשלת האחדות.
אליהו ישי: תפקידו של כל חבר ממשלה לפעול בזמן הקצר שעומד לרשותו למען תקציב משרדו.
אליהו ישי: ברשות
אליהו ישי: כם, אני רוצה להתמקד בתקציב משרד הפנים.
אליהו ישי: ראשית, אני רוצה לפתוח את הדיון בחוק ההסדרים.
אליהו ישי: יש נושאים בחוק ההסדרים שאין להם השלכות תקציביות.
אליהו ישי: אני אומר ליושב ראש הוועדה ולחברי הוועדה, כל הנושאים בחוק ההסדרים שאין להם השלכה תקציבית, אני חושב שמן הראוי להמתין אתם, תנו לשרים זמן ללמוד את עניין חוק ההסדרים, יש נושאים צודקים כמו רפורמה, אבל יש נושאים שאין מה להיחפז עמם.
אליהו ישי: ישנן הצעות יעילות, יצירתיות אפשר לקדם אותן.
אליהו ישי: אני מדבר על חוק התכנון והבנייה, כל דבר שיביא לייעול ולקיצור הליכים, אני חסיד של העניין הזה.
אליהו ישי: זה מה שאני רוצה, הרי בסופו של דבר חברי ועדת הכספים הם אלה שמכריעים מכיוון שהם אלה שמצביעים על התקציב.
אליהו ישי: אני חושב שגם לחברי ועדת הכספים יש מה לומר והוועדה יכולה לומר את דברה לשר האוצר.
אליהו ישי: הגזירות שנגזרו על כל משרדי הממשלה, קיצצו ברווחה, בבריאות, בחינוך, במענקי משרד הפנים, בתקציבי הפיתוח ועוד, מי שמשלם את המחיר הם אלה שמנהיגים את הערים, קרי, ראשי הרשויות המקומיות והשלטון המקומי, הם הנגזר הישיר לקיצוצים.
אליהו ישי: פוגעים ברשויות בצורה שרירותית, קיצצו בצורה משמעותית בסעיפים רבים, גם במענקים, מענקי פיתוח ובתקציבי איזון.
אליהו ישי: לא הייתי ראש עיר, אבל אני יודע שקיים שיפור ניכר במאמציהם של ראשי הרשויות לשפר ולייעל את העיריות במינהל תקין ובתקציב מאוזן.
אליהו ישי: צריך לזכור, שנבחרי הציבור שנבחרים לרשויות, רבים מהם קיבלו ירושה קשה שצריך להתמודד אתה, יש רשויות שמצבן לא דומה לעיר אחרת, יכול להיות ראש רשות מוכשר ביותר שנכנס לרשות במצב גירעון קשה עם מצב סוציו-אקונומי בכי רע והוא צריך להתמודד עם כל בעיות הגירעון, מול קליטת העלייה, העלייה אומנם מבורכת אבל על מנת לקלוט צריך תקציבים וראשי הרשויות מצטיירים כבזבזנים וכאלה שצריך לקצץ להם את התקציבים.
אליהו ישי: אדוני היושב ראש, אני לא רוצה להיכנס לכל הסעיפים שקשורים לשלטון המקומי אלא אם כן אם חברי הוועדה יירצו לפתח את הנושא, אשמח מאוד.
אליהו ישי: אני רק רוצה לומר בצורה חד משמעית, שאי אפשר לעבוד עם תקציב שכזה.
אליהו ישי: נושא נוסף, מינהל האוכלוסין – לא אסתיר שאחד הנושאים הקשים שנחשפתי אליו ביום הראשון לכניסתי לתפקיד הוא התור הארוך במינהל האוכלוסין.
אליהו ישי: משרד הפנים כמו כל משרדי הממשלה קיצץ בכוח האדם שלו.
אליהו ישי: אומנם יש גידול בעבודה, ישנה עלייה, כמיליון עולים, לעומת זאת יש קיצוץ בכוח האדם, פיחות של 7% בכוח העבודה לעומת גידול של 100% בצרכים, בבקשות ובטיפול השוטף.
אליהו ישי: הגענו למצב שאנשים מגיעים למינהל האוכלוסין בשעה שתיים שלוש לפנות בוקר לקבל כרטיסים על מנת שבבוקר יזכו לטיפול, זה מה שקורה בשנות ה-2000 במדינת ישראל?
אליהו ישי: לעומת זאת, בביטוח הלאומי פתחנו סניפי משנה, רצנו קדימה עם הפנים לאזרח.
אליהו ישי: כלומר, עם תקציבים אפשר לייעל בצורה יצירתית, אפשר לחסוך את התורים באחוזים גבוהים.
אליהו ישי: אין לי תשובה הולמת לאזרח כאשר הוא צריך להגיע לפנות בוקר לקבל כרטיס, ולכן צריך להתמודד עם הבעיה הזאת.
אליהו ישי: ישנה בעיה במזרח העיר, דווקא שם יש התקדמות וזה בא לידי פתרון.
יעקב ליצמן: איך השמירה?
אליהו ישי: כמו השמירה בכל המגזרים השונים.
אליהו ישי: אני לא יכול לומר שאני ישן טוב בלילה, לעובדים שם יש ביטחון מלא, אבל הנושא הזה נמצא בטיפול ובשבחו של האוצר אני יכול לומר שהוא מקדם את העניין יפה.
ישראל כץ: יש סיכוי שעם התחייבות בתוך ספר התקציב או מעל דוכן הכנסת תהיה תוספת לתקציב משרד הפנים?
אליהו ישי: בהחלט כן.
ישראל כץ: אתה יכול לעדכן את חברי הוועדה באיזה תחומים מדובר?
אליהו ישי: זה עניינו של שר האוצר, האוצר יכול להחליט להתחייב מעל דוכן הכנסת - - -
ישראל כץ: אני שואל באיזה תחומים מדובר?
אליהו ישי: אני חושב שחייב להיות שיפור משמעותי במינהל האוכלוסין, זה יביא לחיסכון בכסף, חיסכון בכוח אדם ויחסוך לאזרח ימי עבודה וטרטור נוראי.
אליהו ישי: כמו כן, צריך להגיע להבנות עם משרד האוצר לגבי מערך הכבאות.
אליהו ישי: תחום נוסף הוא כמובן תקציב השלטון המקומי, לא משנה לי אם ההתחייבות תבוא מעל דוכן הכנסת או במסגרת הספר הכחול.
אליהו ישי: אני מבין שאי אפשר לספק את הצרכים של כולם, ישנו חוסר של מיליארדי שקלים, ישנם צרכים ביטחוניים, אבל חייבים לפתור את המצוקות שעומדות בפתחנו.
אליהו ישי: חוק התכנון והבנייה, קידום תוכניות מתאר במגזר הערבי.
אליהו ישי: אתמול נכחתי בדיון של נציגי הרשויות המקומיות במגזר הערבי, אפשר לפתור חלק גדול מהבעיות.
אליהו ישי: אני עוקב בדאגה רבה אחר התפתחות היחסים בין המגזר הערבי לבין המוסד השלטוני, המצב גרוע והוא מחייב אותנו לתת טיפול יסודי.