GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו ישי: נכון שיש שם בעיות קשות, לא כל בעיה אפשר לפתור אבל לפחות לנסות ולהתחיל לפתור אותן, הבעיות לא התחילו היום ולא ייפתרו מחר, לצערי הרב, לא רק שלא היה ניסיון אמיתי לפתור את הבעיות, היו הסכמים רבים אבל לא מכבדים את ההסכמים.
אליהו ישי: ההפך הוא הנכון, גוזרים גזירות קשות על הרשויות המקומיות.
אליהו ישי: אדוני היושב ראש, אני מציע לחברי ועדת הכספים, להקים צוות של חברי הוועדה על מנת לטפל בבעיות של השלטון המקומי, האמן לי, המצב ייראה אחרת, יש לנו מחויבות כלפי השלטון המקומי, המחויבות היא לא כלפי ראשי הרשויות אלא כלפי הציבור בכלל.
אליהו ישי: השם הרע שנדבק בשלטון המקומי של בזבזנים שמבזבזים כספים, זה פשוט נורא ואיום, אי אפשר לתקן את התדמית הזאת אם לא יינתנו הכלים המינימליים לניהול הרשות.
אליהו ישי: אני חושב שההצעה שלי לגבי השלטון המקומי היא הצעה טובה, ישנם הסכמים ששר האוצר לשעבר חתם עליהם, אני יכול לומר על בייגה, כאשר הוא חותם על הסכמים הוא מכבד אותם, מילה שלו היא מילה.
ישראל כץ: תודה רבה על סקירתו של השר.
ישראל כץ: בהזדמנות הזאת אני רוצה לברך את מרדכי מרדכי על מינויו כמנכ"ל המשרד, אני מאחל לו הצלחה בתפקיד החשוב הזה.
מרדכי מרדכי: יש כמה נקודות שאני רוצה להרחיב ולחדד, הנושא הראשון הוא בנושא הכבאות.
מרדכי מרדכי: במערך הכבאות ישנו גירעון שוטף של 50 מיליון שקל מדי שנה.
מרדכי מרדכי: על פי הדיווחים שקיבלתי, העסק של שירותי הכבאות נמצא על סף קריסה.
מרדכי מרדכי: הסיפור חוזר כל שנה, הגירעון קיים, במהלך השנה נותנים פתרון זמני, הזרמה של עוד כמה מיליוני שקלים וכך משנה לשנה הגירעון מצטבר.
מרדכי מרדכי: אני חושב שנכון הוא להתמודד עם הבעיה פעם אחת ולתמיד, הפעילות השוטפת נמצאת בחסר של 50 מיליון שקל, איגודי הערים נכנסים לגירעונות, ממילא קיימת בעיה עם הרשויות שלא תמיד מעבירה את הכסף בזמן, אם הבעיה לא תיפתר בצורה יסודית, אני מאמין שנראה קריסה בשירותי הכבאות מהר מאוד.
מרדכי מרדכי: ישנם שני מרכיבים בדוח גינוסר, האחד, רענון ותוספת כוח אדם, צריכה להיות התייחסות מיוחדת לנושא כוח האדם בשירותי הכבאות, בסך הכל מדובר בכבאים שאמורים להיות עם כושר גופני, מה לעשות, כושר גופני זה גם פונקציה של גיל, צריך לרענן את כוח האדם, לתת סייג של גיל מקסימלי ולמצוא הסדרי פרישה נאותים מעל גיל מסוים על מנת שהכבאים יהיו כוח של כבאות, חילוץ והצלה ברגע שהם נדרשים לכך.
מרדכי מרדכי: צריכה להיות תוספת משמעותית לארצות אירופה, אנחנו נמצאים רחוק רחוק, אנחנו יודעים שלא נגיע אליהם ונדרוש משאבים, אבל יש משהו באמצע שידרוש תוספת של מאות כבאים ברמה ארצית.
מרדכי מרדכי: אלה חלק ממסקנות דוח גינוסר.
מרדכי מרדכי: הנדבך הנוסף בדוח הוא חידוש ציוד.
מרדכי מרדכי: כלי הרכב במערך הכבאות מיושנים מאוד, ישנם כלי רכב שגילם מעל 20 שנה, אנחנו רוצים שביום פקודה כאשר מזדקקים לרכב הזה, שהרכב הזה יפעל ושלא יהיו תקלות ברגע של אמת.
מרדכי מרדכי: אני חושב שיהיה נכון ליישם את הדוח הזה בשלבים, במהלך של שלוש שנים או יותר אבל להתחיל ביישומו של הדוח.
מרדכי מרדכי: ישנה דרישה של האיגוד המקצועי לקריטריונים, צריכה להיות החלטה שאכן עומדים ומכבדים את הדרישה של האיגוד המקצועי, לא כדאי להתעמת אתם כי בנושא הכבאות בסופו של דבר מדובר בחיי אדם ונכון שזה יהיה ערוך ביום פקודה.
מרדכי מרדכי: לסיכום, בכל שנה ישנו גירעון שוטף של 50 מיליון שקל במערך הכבאות.
מרדכי מרדכי: עלותו של יישום דוח גינוסר הוא כחצי מיליארד שקל, לא צריך לבצע זאת תוך שנה אחת, ניתן לפרוס זאת למספר שנים.
מרדכי מרדכי: לגבי השלטון המקומי, אני מכיר את הבעיות גם מתפקידי בעיריית ירושלים, אני יודע שישנה מגמה יפה והפנייה של ראשי הרשויות לניהול הכלכלי של הרשויות.
מרדכי מרדכי: ראשי הרשויות מבינים שזה לטובת הרשות, זה נותן חוסן ויציבות וזה עדיף מאשר להתדפק על דלתות משרד הפנים ולבקש בכל חודש מחדש הלוואה לשם משכורות או להתמודד עם שביתות.
מרדכי מרדכי: נכון להיום, ישנן 127 רשויות שנכנסו להסכם הבראה, יש הסכמים חתומים עם האוצר והרשויות מתנהלות על ידי תקציב מאוזן.
מרדכי מרדכי: בשנים האחרונות היה תקציב של 1.7 מיליארד שקל אשר נוצל ונתן לרשויות דחיפה ועידוד להיכנס לתוכנית הבראה.
מרדכי מרדכי: התקציב הזה נוצל במלואו בשנת 2000, הייתה דרישה של השר הקודם, חיים רמון, לתקצב את הנושא הזה בתוספת של חצי מיליארד שקל.
מרדכי מרדכי: מה שמופיע בספר התקציב כרגע זה 0, המשמעות היא, שרשויות נוספות לא יוכלו להיכנס לתוכנית ההבראה וזה יחזור לפתחנו בדלת האחורית של מענקים נוספים שיידרשו, של הלוואות נוספות, ואני חושב שבראייה לטווח ארוך של אחריות למימון, נכון יהיה לתקצב את הרשויות במענקי הבראה על מנת להרחיב את מעגל הרשויות שייכנסו לתוכנית ההבראה.
מרדכי מרדכי: נקודה נוספת בשלטון המקומי שחייבת להיות התייחסות לגביה היא בנושא המענקים.
מרדכי מרדכי: המעבר משנת 1999 לשנת 2000, תקציב מענקי משרד הפנים קוצץ ב-10%, כלומר ב-350 מיליון שקל.
מרדכי מרדכי: הקיצוץ הזה היה מעבר לכל קיצוץ שהיה במשרדים אחרים.
מרדכי מרדכי: הקיצוץ הזה הפך להיות בסיס ל-2001 - - -
משה גפני: למה קיצצתם?
אברהם-בייגה שוחט: החזירו את הכסף.
מרדכי מרדכי: התייחסות נוספת במענקי השלטון המקומי שחייבת לקבל ביטוי היא בהסכמי השכר.
מרדכי מרדכי: לפני כחודש הסתיימה שביתה של המגזר הציבורי, האוצר חתם על הסכמים, המדינה משלמת, השלטון המקומי המשיך את השביתה למרות שנחתם הסכם, ממידע בתקשורת ידוע לי שהשביתה נסתיימה ועלות תוספת השכר בשלטון המקומי היא כ-500 מיליון שקל בשנה.
מרדכי מרדכי: בתקשורת שמעתי, שהייתה הבטחה של כיסוי עלות השכר בשיעור של 50%, עלות השכר היא 500 מיליון שקל, 50% ספיגה על ידי השלטון המקומי ו-50% נוספים, כ-250 מיליון שקל שאמורים להתווסף לבסיס המענק על מנת לתת כיסוי להסכמי השכר.
אברהם-בייגה שוחט: הייתה הבטחה של ראש הממשלה הנבחר ולא של שר האוצר הקודם.
אברהם-בייגה שוחט: שר האוצר הקודם התחייב על שליש.
אליהו ישי: אני רוצה להזכיר לבייגה, שהוא התחייב ל-100% ולא לשליש.
אליהו ישי: עבור הסכמי השכר, אני אקריא לך הסכם שחתם דוד מילגרום, הממונה על התקציבים: כל הסכם שכר שייחתם עם השלטון המקומי, הסכמי חקיקה, הסכמי שכר, החלטת ממשלה הדורשת תוספת תקציב, יוסדר הנושא התקציבי במלואו.
אליהו ישי: במסגרת זו תיבחן אפשרות של מימון ממשלתי - - -
אברהם-בייגה שוחט: מי חתום על המסמך?
אליהו ישי: דוד מילגרום ויעקב אפרתי.
אברהם-בייגה שוחט: מי היה שר האוצר?
אליהו ישי: מה זה משנה.
אברהם-בייגה שוחט: אדוני שר הפנים, אם אתה מתכוון ברצינות, הכוונה לא הייתה להסכמי שכר רגילים במשק, הכוונה הייתה לדברים חריגים וספציפיים לשלטון המקומי.
אברהם-בייגה שוחט: כשיש הסכם שכר, האוניברסיטאות לא מקבלות יותר כסף, בתי החולים לא מקבלים יותר כסף, אפילו העברות לישיבות לא גדלות ולכן גם השלטון המקומי יואיל לספוג זאת כמו כל גוף אחר.
אליהו ישי: אם אתה כאן, לא צריך את שר האוצר.
אברהם-בייגה שוחט: אני ממשיך לומר את אותם דברים גם כאשר אני חבר כנסת ולא שר אוצר.
משה גפני: ממתי ההסכם הזה?
אברהם-בייגה שוחט: מימי דן מרידור.
מרדכי מרדכי: סעיף אחרון הוא מענקי הפיתוח.
מרדכי מרדכי: מענקי הפיתוח לשלטון המקומי קוצצו במעבר מ-1999 לשנת 2000 ב-20%.
מרדכי מרדכי: תקציבי הפיתוח לשלטון המקומי עומדים על 500 מיליון שקל, מתוכם מסומנים 300 מיליון שקל לכבישים.
מרדכי מרדכי: על מנת שתבינו את סדר הגודל, כאשר מדברים על 265 רשויות מקומיות, זה אומר שיש מענקי פיתוח של 2 מיליון שקל בממוצע לכל רשות.
מרדכי מרדכי: אני חושב שהתקציב הזה מאוד נמוך, הדבר המינימלי המתבקש הוא לפחות להחזיר את הקיצוץ הדרסטי שהיה מ-1999 ל-2000.
מרדכי מרדכי: אנחנו עובדים מול השלטון המקומי גם במישורים אחרים, דרך הדרכה, השבחת הדרג המקצועי, נמצאים בבקרה תקציבית דרך האגף האחראי לכך, אנחנו נמצאים בקשר ישיר על מנת לסייע ולכוון, להעניש כשצריך אבל גם לעודד, המשרד נותן פרס לרשויות שמתנהלות באופן תקין.
עדי אלדר: אני רוצה לברך את שר הפנים, אלי ישי, ואת מנכ"ל משרדו, מרדכי מרדכי, אני מודה לשר על הפתיחה, אני חושב שהוא בהחלט חבר נאמן לרשויות המקומיות.
עדי אלדר: רבותיי חברי הוועדה, השלטון המקומי נמצא בקריסה כלכלית, בארבע השנים האחרונות, בכל שנה מחדש אנחנו מקבלים מכה ממשרד האוצר, לא עברה שנה אחת בלי קיצוץ בתקציבי השלטון המקומי.
עדי אלדר: במקום לומר, בואו ניישר קו ותתחילו לחיות ולהתעסק במטלות המונחות על ראשי הערים במקום להתעסק ברדיפה אחרי התקציב, אנחנו מוצאים עצמנו בזרימה אם זה למשרד הפנים ואם זה למשרד האוצר בהשגת תקציבים.
עדי אלדר: לפני כשנה קיצצו לנו תקציבים, לאחר מכן, כאשר בייגה היה שר האוצר הוא החזיר חצי מהקיצוץ לרשויות מקבלות המענק.
עדי אלדר: צריך לשאול את בייגה אם זה חזר לנו לבסיס כי אחרת נמצא עצמנו השנה, שנת 2001 מקוצצים בצורה דרסטית, כי אם לא הספיק הקיצוץ של לפני שנה, ב-2001 מופיע קיצוץ נוסף של 148 מיליון שקל.
עדי אלדר: בייגה כשר האוצר הבטיח לנו שאת הקיצוץ של שנת 2001 הוא לא יקיים, חבל שהוא עזב אבל אני מקווה שהפקידות תעמוד בהבטחה של שר האוצר היוצא.
אברהם-בייגה שוחט: דברו עם שר האוצר.
עדי אלדר: ציפינו שבשנת 2001 לא רק שלא יהיה קיצוץ אלא שתהיה תוספת למשרד הפנים בגין הרשויות המקומיות.
עדי אלדר: 120 רשויות מקומיות סיימו את שנת 1999 באיזון תקציבי, זה מעיד על אחריות רבה.
עדי אלדר: במקום שהממשלה תיתן לנו עידוד על מנת שכל הרשויות יצטרפו לעניין הזה, היא ממשיכה לקצץ.
עדי אלדר: אם הקיצוץ הזה אכן יתקיים, אני אומר לכם, בשנת 2001 לא תהיה רשות אחת שתסיים עם איזון תקציבי.
עדי אלדר: הגענו לקצה, פיטרנו אלפי עובדים בשנים האחרונות, אני לא יודע מאיפה הרשויות המקומיות יכולות לפטר עובדים, אנחנו מתייעלים בגביית ארנונה, אנחנו מתייעלים בנושא המינהלי של הרשויות המקומיות, אנחנו עושים כמיטב יכולתנו על מנת להגיע למצב של איזון ולתת שירותים לתושבים.
עדי אלדר: מה התפקיד של הרשויות המקומיות?
עדי אלדר: אנחנו נותנים שירותים לתושבים על כל מכלול החיים כמעט בכל תחום ואתם כאזרחי המדינה ולא רק כחברי כנסת יודעים על מה אני מדבר.
עדי אלדר: לכן אני מאוד מבקש מחברי ועדת הכספים, השנה תאמרו די למשרד האוצר, מספיק עם הקיצוצים לרשויות המקומיות, אנחנו לא עומדים בזה.
עדי אלדר: נושא של הסכמי שכר, בקרוב תפרוץ שוב שביתה על ידי ההסתדרות, זה מחייב את השלטון המקומי בחצי מיליארד שקל שאין לנו מאיפה להביא.
עדי אלדר: חברי הכנסת, תאמרו לנו מאיפה להביא חצי מיליאררד שקל?
עדי אלדר: באפריל עומד לעלות שכר המינימום, זאת עלות של 81 מיליון שקל לשלטון המקומי.
עדי אלדר: לנו אין מאיפה להביא כספים, אנחנו לא משרד האוצר שדואג רק לעצמו, לממשלה אין בעיה אם יש הסכם שכר, משנים סעיף בתקציב ויש כיסוי להסכמי השכר, לנו אין מאיפה להביא, לצערי אנחנו סמוכים על שולחן הממשלה, אנחנו חיים מארנונה שוודאי לא מכסה את כל מה שאנחנו צריכים, רוב הרשויות המקומיות מקבלות המענק, ארנונה היא שליש מהתקציב ואין לנו יכולת קיום.
עדי אלדר: אם רוצים שירותים טובים במדינת ישראל, צריך לומר מספיק עם הקיצוצים.
משה גפני: מה אומר משרד הפנים בעניין?
עדי אלדר: שמעת את השר.
משה גפני: אני אומר לכם, שאם שר הפנים עומד מאחוריכם, אתם תקבלו את הכסף.
משה גפני: לא יכול להיות שהשלטון המקומי יתמוטט.
עדי אלדר: לא יאה למדינת ישראל לראות ראשי ערים שנבחרו על ידי אותם מצביעים שבחרו את הכנסת ואת הממשלה כשהם יושבים באוהלים, מקיימים שביתות ומפגינים, אני לא רואה בזה תועלת.
עדי אלדר: אנחנו נבחרים בדיוק כפי שנבחרו חברי הכנסת, יש לנו אחריות בדיוק כמו שלכם, האחריות היא הדדית במקרה הזה.
עדי אלדר: אני מבקש מחברי ועדת הכספים, אל תהיו חותמת גומי בנושא הזה, אני מודע ללחץ הזמן שצריך לאשר את התקציב, תבואו לממשלה ותדרשו להוסיף עוד 2 מיליארד שקל לרשויות המקומיות, חייבים ליישר קו.
אמנון כהן: אני רוצה לברך את סגן ראש הממשלה ושר הפנים, הצלחה בתפקיד.
אמנון כהן: הצלחה בתפקיד גם למנכ"ל החדש, אנחנו עומדים לצדכם לעזר על מנת להצליח במשימות הרבות העומדות בפניכם.
אמנון כהן: מדבריו של עדי אלדר הבנתי, שישנן רשויות המגיעות לתקציב מאוזן, אני יודע שזה לא קל בפרט כאשר יש קיצוצים במענקים ובתוכניות הבראה.
אמנון כהן: אדוני השר, אני חושב שצריך לחשוב על אלמנט של צ'ופר, רשויות טובות יקבלו תמריצים, לא ייתכן שנכסה את הגירעונות של רשויות שלא פועלות באופן תקין, אני חושב שצריך לעודד מינהל תקין ולצ'פר רשויות שעומדות במסגרת הגירעון, שלכל ראש עיר תהיה שאיפה להגיע לזה.
אמנון כהן: הבעיה הכאובה שדיבר עליה השר בנושא מינהל האוכלוסין, אני מכיר את הבעיה מקרוב, הבן שלי על מנת להוציא תעודת זהות הפסיד יום לימודים, אני חושב שבשנת 2000 צריך להיראות אחרת, יש דרך לייעל, אם שמתם זאת כמטרה, תבורכו, זה לטובת כלל האוכלוסייה.
אמנון כהן: בנושא התכנון והבנייה, הביורוקרטיה גדולה מאוד ברשויות המקומיות בוועדה מקומית, ועדה מחוזית ובוועדה הארצית, אני חושב שצריך לפצל את הנושא, תלמדו את הנושאים לעומק, אם אפשר להפשיטם על מנת לקדם תוכניות ולזרז את ההליכים, תפעלו לשם כך.
אמנון כהן: בנושא הכבאות צריך להקים צוות שיבדוק אם אפשר ליישם את דוח גינוסר.
אמנון כהן: אנחנו כאן לעזר, אם מטפלים בבעיה מהשורש, אם צריך לפטר אנשים מבוגרים שלא יכולים לעמוד במשימות, יש להגיע אתם להבנה, לתת להם את הפיצויים ההולמים כפי שמגיעים להסדר עם גופים אחרים כמו בזק, להתדיין אתם, לקבל תקציבים מתאימים ולפצות אותם.
אמנון כהן: אני חושב שצריך להסדיר את הנושא שהרשות המקומית מתקצבת את המועצות הדתיות, המועצות הדתיות קורסות כתוצאה מקריסה של הרשות המקומית.
אמנון כהן: אפשר להעביר סעיף צבוע על מנת שהן לא ייפגעו.
אמנון כהן: לפני כן צריך לבדוק שאכן המועצה המקומית מתנהלת נכון ומתייעלת ולאחר מכן להעביר סעיף צבוע.
אמנון כהן: לוועדת הכספים ישנה ועדת משנה לרשויות מקומית, אני חושב שצריך להכניס אותה לתאוצה - - -
ישראל כץ: חבר הכנסת ליצמן הוא יושב ראש הוועדה לרשויות המקומיות, כבר נקבע דיון לנושא הארנונה.
אברהם-בייגה שוחט: ראשית, ברכות לשר הפנים ולמנכ"ל משרדו.
אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה להשתתף בדיון, אבל אומר רק שני משפטים.
אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה לחדש את הויכוחים הגדולים שהיו עם מרכז שלטון מקומי, אני רק רוצה לומר לשר וליושב ראש הוועדה, כאשר שר האוצר העביר את התקציב בקריאה ראשונה, מה שסוכם הוא שמעבירים אותו מהר ולאחר מכן עושים כל מיני פעולות אם צריך לעשותן.
אברהם-בייגה שוחט: לכן כל דיון שבא לומר שאנחנו מחליטים החלטות טרם ההצבעה על התקציב בקריאה שנייה ושלישית זה לא יהיה נכון אפילו בתחום הביטחון.
ישראל כץ: ביקשתי מהשר לעדכן אותנו מאחר והוא מקיים שיחות עם שר האוצר, האם יש נושאים שמסתמנת בהם מגמה של תוספת מעבר לתקציב?
אברהם-בייגה שוחט: שני דברים ברורים שיש עליהם מכתבים בשלטון המקומי, האחד, 54 מיליון פיצוי בגין אזרחים ותיקים, שיצא מהתקציב, חשבנו שדרך העלאת הארנונה הם יקבלו פיצוי, זה לא יצא לפועל ולכן יש מכתב התחייבות להגדיל את התקציב ב-54 מיליון שקל.
דוד עמר: השורה התחתונה, במשך ארבע שנים קוצצו מיליארד שקל?
אברהם-בייגה שוחט: התשובה היא, שלא קוצץ.
דוד עמר: מייד אוכיח לך שכן קוצץ.
ישראל כץ: ראשית, הוא לא שר האוצר - - -
דוד עמר: אני יודע שהוא לא שר האוצר, אבל כאשר הוא מופיע בוועדת הכספים בפני ראשי הערים, בפני חברי כנסת, שיציג את העובדות כפי שהן.
אברהם-בייגה שוחט: אני מכיר את העובדות לא פחות ממך, אני רק חושב אחרת ממך.
דוד עמר: אני לא חושב שאתה יודע יותר טוב ממני.
ישראל כץ: אנחנו מקבלים אינפורמציה שמצויה ברשות חבר הכנסת שוחט, הוא העלה נקודה אחת וכרגע הוא רוצה להעלות את הנקודה השניה, אני מבקש לאפשר לו לומר את הדברים.
אברהם-בייגה שוחט: נקודה שנייה, הייתה קבוצת ישובים מאזור פיתוח א', חלק גם מיהודה ושומרון, יישובים בחתך סוציו-אקונומי נמוך, עשינו צעד בשנת 2000 ועכשיו עשינו השלמה להעלות את המענק ל-95% שזה 25 מיליון שקל.
אברהם-בייגה שוחט: על שני הדברים האלה יש מכתבים ברורים ומסוכמים.
אברהם-בייגה שוחט: הנושא הגדול של השכר, שהייתה שביתה והיא נסתיימה בגין הבטחת ראש הממשלה, זו בעיה שיצטרכו להתמודד אתה.
אברהם-בייגה שוחט: נניח שיש בעיה בשלטון המקומי, אפשר לשמוע אותה אבל לא לקבל שום החלטה.
אברהם-בייגה שוחט: הופעתי כאן כשר האוצר ואמרתי, אני לא רואה פסול בהעלאה מסוימת של הארנונה וזאת בניגוד לעמדת חברי הוועדה.
אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שהלחץ על הרשויות המקומיות לא יכול להיות מופנה כלפי הממשלה כי הממשלה נותנת בדרך אחרת, אני חושב שהעלאה של 2% ארנונה - - -
ישראל כץ: הממשלה ביקשה העלאה של 1.25%.
אברהם-בייגה שוחט: אני יודע, אבל היום, בגלל בעיית השכר, הפתרון צריך לבוא חלק מהממשלה, חלק התייעלות וחלק מהארנונה.
אמנון כהן: "שהציבור ישלם".
אמנון כהן: למה נכון?
אברהם-בייגה שוחט: תקציב המדינה זה לא מסים?
אברהם-בייגה שוחט: זה מסים בדרך אחרת.
אברהם-בייגה שוחט: אני יודע שדעתי היא במיעוט, אבל אני חושב שאי אפשר להתעלם מהעניין הזה.
ישראל כץ: אני יכול לומר, שבתחילת השבוע הבא יתקיים דיון בנושא, חבר הכנסת ליצמן מביא מכלול נושאים, האם צריך להעביר בחוק ההסדרים את נושא הגירעון וגם את הנושא של העלאת הארנונה.
אברהם-בייגה שוחט: הערה אחרונה לעניין שכר המינימום.
אברהם-בייגה שוחט: אני יודע שיש כאן בחדר כאלה שחושבים שצריך להעלות את שכר המינימום לאלף דולר, אצל חלק העניין הפך לדגל, אבל המשמעות של העלאת שכר המינימום היא לפטר עובדים, אין דרך אחרת להתמודד עם זה, הכסף לא יבוא מהשמים, לכן צריך להבין שהעלאת שכר המינימום זה פיטורי עובדים בתעשייה, בשירותים ובכל המגזרים.
אברהם-בייגה שוחט: מה שנאמר כאן על ידי עדי אלדר שחסרים 80 מיליון, אם הוא ינהג באחריות, הוא צריך לפטר עובדים בהיקף של העלאת שכר המינימום.
אברהם-בייגה שוחט: לכן, כל הדיבורים על העלאת שכר המינימום לאלף דולר, אני אומר לכם, מן הראוי לשים לב שהדברים לא כל כך פשוטים, הרבה יותר קל להצביע במליאה בעד אבל כאשר השלטון המקומי מגיע לכאן וטוען שחסרים 80 מיליון, אם ינהגו באחריות הם יצטרכו לפטר עובדים בהיקף של 80 מיליון.
יעקב ליצמן: ברכות לשר ולמנכ"ל.
יעקב ליצמן: אני רוצה להעיר כמה הערות.
יעקב ליצמן: ראשית, לא שמענו מילה על תפקודו של רשם העמותות.
יעקב ליצמן: שנית, בעניין שכר השומרים במוסדות החינוך במגזר הערבי, הייתי מוסיף גם את השמירה במוסדות החינוך במגזר היהודי.
יעקב ליצמן: מניסיוני כמנהל בית ספר אני אומר לכם, המצב גרוע.
יעקב ליצמן: דבר נוסף, תקציב קריות חינוך.
יעקב ליצמן: בסוף שנת 2000 התקיים דיון בוועדת הפנים, שם נאמר שהתקציב לשנת 2000 לא בוצע, אני לא יודע מה קורה עם התקציב לשנת 2001, האם זה עודכן ומה לגבי שחרור הכסף של השנה הקודמת?
יעקב ליצמן: אני חושב שלעיר ענייה כמו בני ברק מגיעים מענקים ולכן בתוך השירותים לרשויות המקומיות צריך להכניס מענקי איזון למקומות עניים.
יעקב ליצמן: ישנו סעיף שנקרא עולים, למיטב ידיעתי הרשימה לא עודכנה ואשמח לשמוע שמעדכנים את הרשימה.
יעקב ליצמן: הייתה תקופה שמשרד הפנים פתח סניפים ברחבי הערים הגדולות ומשום מה הוא סגר אותם, האם זה מפאת חוסר בביקוש או שזה כתוצאה מקיצוצים בתקציב?
יעקב ליצמן: לא דיברנו על המשכורות הגבוהות שמשולמות ברשויות המקומיות, הייתי שמח לשמוע זאת דווקא בקרב אנשי השלטון המקומי.
יעקב ליצמן: הערה אחרונה למרכז השלטון המקומי ולמשרד הפנים, לפני שנה התקיימה שביתה של הרשויות המקומיות בדיוק בערב פסח, פסח מסמל ניקיון, כל ערמות הזבל נערמו והיה סרחון גדול, אני מניח שגם השנה יחליטו לשבות ערב פסח, אני מבקש שאם שובתים שהשביתה תידחה לאחר פסח.
עופר חוגי: ראשית, ברכות לשר ולמנכ"ל.
עופר חוגי: ברצוני לדבר בכמה נושאים.
עופר חוגי: לפני כשבוע הציגו לנו מצגת של משרד החינוך.
עופר חוגי: במצגת נמסר שהרשויות המקומיות מתקצבות כ-25% בתקציב משרד החינוך, אבל ראינו שהרשויות לא מתקצבות את החינוך העצמאי ואת מעין החינוך התורני.
עופר חוגי: אני רוצה לשאול את ראשי הרשויות, האם החינוך הזה הוא פחות מהמגזר הערבי או מכל מגזר אחר שלא מגיע לו תקצוב?
עופר חוגי: משרד החינוך הציג שהתקצוב הוא אפס.
עופר חוגי: המציאות היא, שהרשויות לא מתקצבות את המגזר הזה, לא בשעות רווחה - - -
עדי אלדר: רווחה זה תחת משרד החינוך זה לא תלוי בנו.
עופר חוגי: הרשות המקומית מתקציבי הארנונה מממנת את כל בתי הספר, מדובר בתקציבים של מיליארדי שקלים, לעומת זאת את המגזר הזה של החינוך העצמאי ומעין החינוך התורני, שיש לו גם בתי ספר, אותו לא מתקצבים.
יוסף יצחק פריצקי: אולי המגזר שמשלם ארנונה מתקצבים את בתי הספר שלו, מה דעתך?
עופר חוגי: תאמין לי שלב לבייב משלם הרבה כסף לרשות המקומית.
יוסף יצחק פריצקי: מה קשור לבייב?
יצחק כהן: חבר הכנסת חוגי, אל תתייחס לדבריו של חבר הכנסת פריצקי, קשה להתמודד עם שנאה.
עופר חוגי: אני חושב שצריך להיות שוויון בין המגזרים השונים, כאשר רשות מתקצבת בית ספר ממלכתי או ממלכתי דתי, כך היא צריכה לתקצב גם את בית הספר של החינוך העצמאי שנמצא תחת אותה רשות.
עופר חוגי: נושא המועצות הדתיות, אני לא יודע אם השר יודע, אבל התקציב הראשון שראש רשות מקצץ בו הוא של המועצה הדתית.
עופר חוגי: אני נמצא בקשר עם כל המועצות הדתיות בארץ, התקציב שהמועצות הדתיות מקבלות ממשרד הדתות הוא תקציב קשיח, אבל מהרשות המקומית הם לא מקבלים מאומה פרט לתחנונים וביזיון.
עופר חוגי: אנשים לא מקבלים משכורות בזמן וצריך לעשות לזה סוף.
ישראל כץ: האם אתה רומז לזה שאתה מתנגד להצעה בחוק ההסדרים שאמורה להעביר את האחריות על המועצות הדתיות לרשויות המקומיות?
עופר חוגי: בוודאי שאני מתנגד.
ישראל כץ: כדאי להבהיר את הדברים, אנשי האוצר נמצאים כאן ויודעים, שכל הצעה שמונחת לפנינו מחייבת אותנו מבחינת עמדת הממשלה.
עופר חוגי: לנושא המגזר הערבי והטיפול הנקודתי, אני מבקש לדעת, האם הקצו כסף מסוים מהרזרבה הכללית עבור הטיפול הנקודתי במגזר הערבי?
יצחק כהן: אני רוצה לברך את השר, שיצליח בתפקידו, כמו כן אני רוצה לברך גם את מנכ"ל המשרד.
יצחק כהן: אני גם מברך את הוועדה שהתברכה בחבר ותיק, אברהם (בייגה) שוחט, כי הוועדה עם בייגה היא משהו אחר לגמרי.
יצחק כהן: ידידי שר הפנים, משרד הפנים הוא משרד מאוד מיוחד, למעשה זה משרד שנמצא במרכז וכל משרדי הממשלה משיקים לו.
יצחק כהן: משרד הפנים נמצא בחזית.
יצחק כהן: ב-1989 היה מבצע גדול, יישרו קו, הממשלה הבינה שצריך לעשות סדר ואז קמה ועדת סוארי שעשתה עבודה מעמיקה.
ויצמן שירי: באיזה שנה היה דוח סוארי?
יצחק כהן: 1993-1994.
יצחק כהן: מדוח סוארי נתגלה מה מבצע השלטון המקומי.
יצחק כהן: נבחרו שלושה פרמטרים מרכזיים, מצב סוציו-אקונומי, מספר התושבים, חילקו את הארץ לאזורים והשירותים שצריך לתת לאזרח.
יצחק כהן: התוצאה הייתה מדהימה, הממשלה התחרטה ולא יישמה את דוח סוארי עד שקמה ועדת גדיש.
יצחק כהן: איך בכל זאת האילן הזה יונק?
יצחק כהן: יש מעיין נובע שנקרא ארנונה, על כל הפשעים תכסה הארנונה.
יצחק כהן: זה חייב להיפסק.
אליהו ישי: זה רעיון לא רע, ראש רשות שמתפקד לא נכון הוא מעניש את האזרחים על ידי העלאת הארנונה.
יצחק כהן: אני מציע לך, אל תוותר בעניין הזה.
יצחק כהן: אם על הרשות המקומית מוטל לבצע את ההוצאה האמיתית, תבקש מכל משרדי הממשלה שמשיקים אליך שייתנו את חלקם.
יצחק כהן: לגבי התכנון, הבעיה הקשה ביותר בתחבורה היא בנושא פקקי התנועה, תשקלו לעשות משהו בנושא תכנון כבישים.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני השר, קיבלת את משרת הנציב העליון, אם אתה לא יודע זאת אז תדע, שר הפנים הוא ממשיכו של הנציב העליון במדינת ישראל.
יוסף יצחק פריצקי: אחד הפלוסים שיש בממשלת אחדות, היא פוגעת פגיעה אנושה בדמוקרטיה אבל ישנו פלוס שבממשלה שנשענת על קואליציה של 90 חברי כנסת אפשר להתחיל לעשות שינויים מבניים שבקואליציה צרה יותר קשה מאוד לעשות.
יוסף יצחק פריצקי: אני מצטער לומר לך אדוני השר, שהתקציב הזה אין בו בשורה חדשה.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני השר, יש 265 רשויות מקומיות, 217 רשויות מקומיות הם פחות מעשרת אלפים תושבים.
יוסף יצחק פריצקי: החלק העיקרי של התקציב שלך, כמעט 4 מיליארד הולך למענקי איזון.
יוסף יצחק פריצקי: כלומר ידידי, חבר הכנסת כהן, יש מספיק דוחות, לא צריך יותר דוחות, זה ברור שרשות מקומית שיש לה 5,000 תושבים או 8,000 תושבים תהיה באופן קבוע בגירעון כי אם היא צריכה לספק שירותים כפי שמספקת רשות מקומית של 100 אלף איש ואנשים אומרים למה בתל אביב כן ואצלי לא, היא באופן מובנה נכנסת לגירעון.
ויצמן שירי: זה לא מדויק מה שאתה אומר.
יוסף יצחק פריצקי: כן, משום שיש הוצאות קבועות וקשיחות על תקציב.
יוסף יצחק פריצקי: למעט, רשויות מקומיות קטנות שיש להן מצב סוציו-אקונומי גבוה.
ויצמן שירי: אני מכיר גם רשויות גדולות מאוד שמצב הסוציו-אקונומי שלהן קשה, כמו באר שבע למשל.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני השר, אנחנו עוד נתווכח ויכוחים פוליטיים, אבל בוא תעשה משהו בשביל כל עם ישראל, קח היום את הכוח הפוליטי שיש לך ותתחיל לאחד רשויות מקומיות כדי להוריד 4 מיליארד שמתבזבז לשווא.
יוסף יצחק פריצקי: אין שום סיבה בעולם, שבגליל העליון יהיו שלוש מועצות מקומיות שמופרדות למושבים, לקיבוצים ולבני המיעוטים.
יוסף יצחק פריצקי: איזה סיבה בעולם יש לדבר הזה חוץ מהסדרים פוליטיים ישנים שעשה הנציב העליון?
יוסף יצחק פריצקי: קח את העניין הזה לידיים, נצל את המצב שיש קואליציה של 90 חברי כנסת ותעשה שינוי מבני, שלא נראה את תקציב משרד הפנים בשנה הבאה שהוא תעתיק עם איזשהו טייס אוטומטי של התקציב הקודם.
יוסף יצחק פריצקי: זה הסעיף הראשי, 4 מיליארד שקל זולג ומתבזבז מכיוון שרוב הרשויות המקבלות מענקים הן לא בהכרח רשויות גדולות.
יוסף יצחק פריצקי: ברגע שתאחד ותמזג רשויות, אתה תביא לחיסכון אמיתי.
ויצמן שירי: אני אמשיך במקום שהפסיק חבר הכנסת פריצקי, הדוגמה שלו כל כך לא נכונה, כל מי שמכיר את העבודה בשטח יודע עד כמה הניתוח הזה אינו מדויק.
ויצמן שירי: דבר אחד נכון, 80% מתקציב משרד הפנים הוא תקציב הרשויות המקומיות.
ויצמן שירי: כלומר, יכולת התמרון מתוך 5.2 מיליארד שקלים, 4.3 מיליארד שקל הולכים לרשויות המקומיות, יכולת התמרון לעצב, לבנות או לתכנן משרד, היכולת מוגבלת.
ויצמן שירי: תוכניות תקועות גם עשר שנים ואף אחד לא יודע למה, כי אין מספיק כוח אדם, ולמה אין כוח אדם?
ויצמן שירי: כי אין תקציב.
ויצמן שירי: עלות הקפאת הפרוייקטים גורמת לכך שהמדינה מפסידה מיליארדים בהכנסה שיכולה להיות בעתיד גם הכנסה פנויה לדברים אחרים, גם למשרד הפנים.
ויצמן שירי: יושב כאן ראש עיריית באר שבע, זו דוגמה קלאסית למדיניות של כל ממשלות ישראל לשלוח מספר אדיר של עולים ואם לא עולים אז אוכלוסייה קשת יום, לשלוח אותם לאזורים מרוחקים כי הם הרי לא גרים באזור המרכז.
ויצמן שירי: בבאר שבע בעשור האחרון היה גידול של 50% באוכלוסייה, עיר בסדר גודל של 100 אלף תושבים הגיעה ל-190 אלף תושבים.
ויצמן שירי: אם בשנת 1999 התקציב היה 4.5 מיליארד שקל, לאחר מכן ירד ל-3.7 מיליארד, עכשיו עולה ל-4.3 מיליארד שקל, כלומר, יש שחיקה אדירה.
יוסף יצחק פריצקי: חבר הכנסת שירי, 3.7 מיליארד נוספו, זה לא תקציב ביצוע בפועל.
ויצמן שירי: אתה שוכח דבר אחד, שראש רשות לוקח עליו גיבנת.
ויצמן שירי: ראש רשות שיוצר גירעון מעל ל-3% מהתקציב שלו, גירעון אמיתי שהוא גרם ולא עסוק איך לשלם את הריבית, המצב שלו לא רק שיהיה רע יותר, המצב שלו עם השנים יהיה קשה יותר, אם אתה סוחב גיבנת, הגיבנת הולכת וקשה יותר.
ויצמן שירי: על איזה שירותים מדברים?
ויצמן שירי: בפרט שהדרישה וההשקעה בחינוך וברווחה הולכת וגדלה.
ויצמן שירי: מזה ארבע שנים ישנו מיתון ובאופן טבעי המקומות החלשים משלמים את המחיר.
ויצמן שירי: על מי הנטל נופל?
ויצמן שירי: על הרשות המקומית.
ויצמן שירי: כמו שמחקו חובות לקיבוצים, למושבים, לבנקים, אני מציע שיעשו מחיקה לחובות של הרשויות המקומיות, מעכשיו אין מענקי איזון וראש רשות שיחרוג מהתקציב שלו ב-3% ילך הביתה, יחרוג ב-5% יפתח נגדו תיק פלילי.
ויצמן שירי: כך מדינת ישראל תיראה אחרת.
ויצמן שירי: לא יהיה מצב שראש עיר שהתקציב שלו 700 מיליון שקל יסחב גיבנת של 350 מיליון שקל, שלא לדבר על כך ש-6% מהתקציב הולך לתשלום ריבית.
ויצמן שירי: אני לא מכיר שום איש עסקים מוכשר ושום ראש רשות שיכול לתמרן במצב כזה.
ויצמן שירי: באופן טבעי העסק ילך ויחריף.
ויצמן שירי: עיריית ירושלים יכולה להחזיק עצמה אלמלא הזרמה של מאות מיליוני שקלים?
ויצמן שירי: חבר הכנסת פריצקי מדבר על עיר כמו תל אביב עם 400 אלף תושבים, לעומת זאת באר שבע שנותנת שירותים ל-200 אלף תושבים עם תקציב של 25% מתקציב עיריית תל-אביב וזה גורם לפער.
יוסף יצחק פריצקי: לו לבאר שבע היה את עומר ולהבים, היה לה תקציב אחר.
ויצמן שירי: כתושב עומר, אני לא מוכן לממן את מה שהמדינה חייבת לממן, תושב עומר משלם מסים, אי אפשר לדרוש ממנו לשלם את המסים כפול עשר.