GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוידה לחמן-מסר: ועדת שרים לחקיקה לא החליטה איזה סעיפים נמשכים ואיזה לא.
דוידה לחמן-מסר: בגלל לחץ הזמנים סוכם שאם השר הנוגע בדבר יחד עם שר האוצר מסכים למשיכה הסעיף נמשך.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לדעת אם היתה הסכמה חד משמעית של שר הבריאות לעניין הזה.
ישראל כץ: אני יכול להגיד ששר הבריאות כשהיה כאן ביקש לפצל את הסעיפים האלה.
ישראל כץ: היתה כאן התנגדות רחבה לשינוי המוצע.
ישראל כץ: אני שמח שהממשלה הקשיבה לעניין הזה.
יואל נווה: הממשלה מושכת את כל פרק הבריאות, למעט סעיף 23(2).
יואל נווה: הסעיף הזה מדבר על הקפינג.
יואל נווה: גם פה, בסעיף קטן (2), הממשלה מבקשת להכניס תיקון כך שאיפה שכתוב עד 2002 יהיה כתוב עד 2001.
דוידה לחמן-מסר: אין את הסכמת שר הבריאות על סעיף 23(1).
עופר חוגי: אני רוצה ששר הבריאות יבוא לפה ויגיד למה הוא מסכים ולמה הוא לא מסכים.
מיכל עבדי: מה שנאמר פה על ידי נציג האוצר מקובל על שר הבריאות, למעט סעיף אחד.
מיכל עבדי: בסעיף 23(1) אנחנו מנסים להשיג את השר, כי יש פה עמדות סותרות לגבי מה שאמר השר.
מיכל עבדי: אני מבקש מנציגות משרד הבריאות לברר בדחיפות את עמדת השר.
מיכל עבדי: אנחנו עכשיו בפרק תכנון ובנייה.
מיכל עבדי: יואל נווה:
מיכל עבדי: אנחנו מבקשים בפרק תכנון ובנייה ומיסוי מקרקעין לפצל מסעיף קטן (3) עד סעיף קטן (7).
אנה שניידר: עד עמוד 24 פיסקה (7) אתם רוצים לפצל, למעט פיסקה (8).
אנה שניידר: הממשלה מבקשת להשאיר בסעיף 25 רק את פיסקה (8).
אנה שניידר: פיסקה (8) מתייחסת לסעיף 223 לחוק התכנון והבנייה.
אנה שניידר: סעיף 223 כפי שהוא היום אומר כך: "כל קנס או תשלום שאדם שילם על פי פסק דין לפי פרק זה בקשר לעבירה שנעברה במרחב תכנון מקומי פלוני, למעט פיצוי לפי סעיף 220, ישולם לוועדה המקומית של אותו מרחב תכנון, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו.
אנה שניידר: " פה מציעים לכתוב: אחרי "ישולם לוועדה המקומית של אותו מרחב תכנון" יבוא "כשכתב האישום הוגש מטעמה לפי סעיף 258, ולאוצר המדינה כשכתב האישום הוגש מטעם המדינה".
ישראל כץ: אני מציע לפצל מפיסקה (3) עד (7).
ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב פוצל.
ישראל כץ: אני מציע לאשר את פיסקה (8).
ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 3 אושר.
יוסף יצחק פריצקי: ועדות מקומיות לתכנון ובנייה סובלות מחוסר תקציב.
יוסף יצחק פריצקי: בא אוצר המדינה ואומר: לא זו בלבד שאני לא מעביר כספים לוועדות המקומיות, כאשר אני גובה את הקנס הוא יעבור אלי ולא אליכם.
ישראל כץ: מכלול השיקולים בעד ונגד היו יותר רחבים בדיון שהיה ממה שאתה הזכרת.
ישראל כץ: מי תומך בעמדתו של חבר הכנסת פריצקי?
ישראל כץ: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – רוב הרוויזיה לא נתקבלה.
ישראל כץ: אנחנו עוברים לסעיף 26.
יואל נווה: בסעיף 26 אנחנו מבקשים לפצל את פיסקה (4) שמתייחסת לחלק שפוצל בסעיף 25.
אנה שניידר: סעיף 26, למעט אותה פיסקה (4) ששייכת לנושא הקודם, מדבר על מיסוי מקרקעין.
אנה שניידר: חבר הכנסת עמיר פרץ הגיש הסתייגות.
אנה שניידר: לעניות דעתי זה נושא חדש לחלוטין.
עמיר פרץ: ועדת הכספים של הכנסת אישרה לפני כ-5 שנים את תוכנית ההבראה של קופת חולים כללית, שבה דובר על התחייבויות רבות היקף של מיליארדי שקלים, בין היתר התחייבויות של למעלה ממיליארד שקל שההסתדרות היתה צריכה להעביר לקופת חולים.
עמיר פרץ: ההסתדרות העבירה לקופת חולים נכסים על-מנת לממן את ההתחייבויות שלה כלפי קופת חולים.
עמיר פרץ: היום יש מחלוקת לגבי תשלומי המס הנובעים בגין העברת הנכסים מההסתדרות לקופת חולים.
עמיר פרץ: בית המשפט המחוזי מינה את נשיא בית המשפט העליון לשעבר להיות המגשר בכל הסוגייה הזאת.
עמיר פרץ: הנשיא שמגר הופיע בפני היועץ המשפטי לממשלה ובפני כל הגורמים, כולל בפני נציגי האוצר, והודיע שההסתדרות רוצה לממן את ההסכם ולהעביר את כל מה שמגיע לקופת חולים.
עמיר פרץ: על דעת היועצים המשפטיים שלנו מצאנו לנכון לבוא ולבקש בהסתייגות שהוגשה שכל הסכם שאושר על ידי הממשלה ואשר ממנו נובע שגוף מסויים מעביר נכסים או אמצעי כלשהו לקופת חולים יהיה פטור ממס.
עמיר פרץ: אני לא מאמין שיש גוף במדינה שמגיע לוועדת כספים ומבקש לאפשר לו לסיים את החובות שלו.
עמיר פרץ: ברגע שוועדת כספים תאשר את ההסכם הזה, מחר בבוקר ההסתדרות תעביר לקופת חולים קרוב ל-200 מיליון שקל.
עמיר פרץ: ההסתדרות איננה מבקשת בשביל עצמה שקל.
עמיר פרץ: אנחנו באים אחרי שעברנו את כל התהליכים המשפטיים, בהמלצה של בכירי המשפטנים במדינת ישראל.
עמיר פרץ: אני חושב שעל דעת כל הגורמים הסוגייה היא צודקת.
עמיר פרץ: הגיע הזמן שהפרשה הזאת תסתיים.
עמיר פרץ: זאת פרשה מעיבה שאין לה שום הצדקה.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לדעת מה אומרים נציגי האוצר על העניין הזה.
מיכאל קליינר: אדוני היושב-ראש, אני מציע לפטור ממס עוד גופים שיש להם חובות.
יואל בריס: לא כאן המקום ולא זו הדרך לפתור את הבעיה הזאת.
יואל בריס: לטעמנו מדובר בנושא חדש שאיננו קשור לנוסח החוק כפי שעבר בקריאה ראשונה.
יואל בריס: יש מספר בעיות בהצעת החוק.
יואל בריס: חבר הכנסת פרץ הציג מחלוקת לעניין החיוב במס.
יואל בריס: לעניין זה אני רוצה לציין שההסתדרות לא הגישה חוות דעת שאומרת שהעיסקה פטורה ממס.
יואל בריס: הם ביקשו מאיתנו שנתגייס כמשפטנים של המדינה כדי למצוא את הפטור הזה.
יואל בריס: לאחרונה החליט היועץ המשפטי לממשלה שאין במצב המשפטי הקיים פטור שכזה.
יואל בריס: הפטור המבוקש פה הוא הרבה יותר גורף מזה שנדון אצל היועץ המשפטי לממשלה.
יואל בריס: מדובר כאן במתן פטורים ספציפיים.
יואל בריס: הוא כל כך ספציפי שהוא מתייחס לגוף ספציפי, במצב ספציפי.
יואל בריס: מעבר לכך שמדובר כאן בפטור שהוא ספציפי בתחולתו וגורף מאוד מבחינת ההיקף בפטור ממס, יש בעיה נוספת בכך שזה יידון אגב חוק תקציב.
יואל בריס: מדובר במתן פטור שקול כנגד תמיכה נוספת של המדינה.
יואל בריס: בשעתו היו 3 שחקנים בהסכם ההבראה: המדינה, ההסתדרות וקופת החולים.
יואל בריס: קופת החולים נתנה את שלה, המדינה נתנה כמיליארד דולר, וההסתדרות נתנה חלק מחלקה כאשר נותר חלק נוסף.
יואל בריס: גם בהסכם 94 וגם בהסכם 95 נאמר במפורש שאם מועברים נכסים במקום כספים, השווי של הנכסים יהיה שווי נקי, כלומר אחרי הוצאות ומסים.
דוידה לחמן-מסר: לשולחננו הגיעה מחלוקת בשאלת האפשרות לתת פטור להסתדרות בשל העברת נכסי מקרקעין.
דוידה לחמן-מסר: התעוררה כאן השאלה אם העברה הזאת חייבת במס או יכולה להיות פטורה.
דוידה לחמן-מסר: הוגשו לנו מספר מסמכים על ידי נציבות מס הכנסה – לא מהייעוץ המשפטי – שבהם הוצעו מספר אלטרנטיבות.
דוידה לחמן-מסר: אנחנו גרסנו שהאלטרנטיבות הללו אינן מעניקות את הפטור הנדרש.
דוידה לחמן-מסר: הנושא נמצא בבחינה מחודשת אצל נציבות מס הכנסה.
דוידה לחמן-מסר: היועץ המשפטי לממשלה בדיון שקיים יחד עם כבוד הנשיא לשעבר שמגר ועם הגורמים השונים, הביע את עמדתו מבחינת יעוץ משפטי כי מן הראוי למצוא פתרון לבעיה הזאת.
דוידה לחמן-מסר: היועץ המשפטי לממשלה לא המליץ על דרך החקיקה, אלא אמר שמן הראוי למצוא פתרון.
אפי אושעיה: מהדברים של אנשי המקצוע עולה שאין מניעה מוסרית לחוקק חוק מהסוג הזה.
אפי אושעיה: אני זוכר את ההסכם האומלל שעשה חיים רמון עם קופת חולים ביצירת החוב הזה.
אפי אושעיה: להסכם המוזר היתה שותפה המדינה, ההסתדרות וקופת החולים.
אפי אושעיה: מעולם, המדינה וההסתדרות לא עשו את ההתחשבנות האמיתית.
אפי אושעיה: באה ההסתדרות ואומרת: אני רוצה לגמור את הפרשייה הזאת, לגמור את החוב.
אפי אושעיה: אם לא נאשר את זה, קופת חולים לא תקבל את החוב הזה.
אפי אושעיה: גם אם ההסתייגות הזאת לא תאושר, נצטרך למצוא לעניין הזה פתרון.
אפי אושעיה: אני מציע לאשר את זה, תוך ידיעה שאם ביומיים הקרובים אנשי המקצוע יחד עם ההסתדרות ינסו למצוא פתרון אחר נחוקק את החוק הזה.
עמיר פרץ: אם הנימה תהיה פוליטת אנחנו נוותר על העניין.
עמיר פרץ: לא בחרנו שום מסלול.
עמיר פרץ: הגענו למסלול הזה אחרי שהלכנו לבתי המשפט, אחרי שביקשנו מנשיא בית המשפט לשעבר שמגר את עזרתו במציאת פתרון.
עמיר פרץ: הלכנו במסלול המקצועי ביותר במטרה לפתור את זה בצורה מקצועית.
עמיר פרץ: אני יכול להשאיר את העסק הזה תקוע עוד 20 שנה.
עמיר פרץ: אני חושב שההסכם היה יכול להיות שונה.
עמיר פרץ: אני רוצה לכבד התחייבויות שניתנו.
עמיר פרץ: תאפשרו לנו לכבד אותן.
ישראל כץ: בכל מקרה זה מוגדר כנושא חדש שצריך להגיע להכרעת ועדת הכנסת.
ישראל כץ: אם ועדת הכנסת תחליט שזה לא נושא חדש, זה יחזור אלינו לוועדה.
ישראל כץ: האם חברי הכנסת מוכנים לוותר על הדיון עד שתפתר סוגיית הנושא החדש?
משה גפני: יש לי, אדוני היושב-ראש, עמדה בעניין הזה.
משה גפני: אם ועדת הכנסת תקבל החלטה שהנושא יכול להידון, אני אומר את דעתי.
משה גפני: לא יכול להיות שנציג הממשלה יבוא לכאן כשאנחנו דנים על סעיפים שאין להם שום שייכות לתקציב ויגיד שהנושא הזה לא נוגע לתקציב.
מיכאל קליינר: כי זה עבר קריאה ראשונה, וזה לא עבר קריאה ראשונה.
אברהם שוחט: הנושא היה בהתדיינות בין ההסתדרות והממשלה תקופה ארוכה, כולל דיונים עם שמגר, עם היועץ המשפטי לממשלה ועם נציב מס הכנסה, שהיה מעורב בעסק הזה.
אברהם שוחט: באופן מעשי זאת תמיכה עקיפה דרך המיסוי, אבל במקרה הנידון התמיכה הזאת מוצדקת.
אברהם שוחט: אני חושש מהעניין החקיקתי הפנימי.
אברהם שוחט: אני חושב שהממשלה צריכה לפתור את העניין לא בדרך של חקיקה אלא בדרך של העברה תקציבית.
אברהם שוחט: הסכום הזה לא פותר את הבעיה כולה, כי עדיין יש מערכת התחשבנות לא קטנה בכמה מאות מיליונים, אבל הוא פותר הרבה מאוד מהעומס.
ישראל כץ: ההסתייגות הזאת יורדת מסדר היום, היא תעבור לוועדת הכנסת לגבי ההחלטה לגבי נושא חדש.
אנה שניידר: אנחנו מדברים על סעיף 26, שמתייחס לשווי רכישה של זכות במקרקעין לאחר איחוד או חלוקה, למעט פיסקה (4) שכבר פוצלה, ועל סעיף 27, שאומר שהתיקון יחול על עיסקאות שנערכו לאחר תחילתו של חוק זה.
אנה שניידר: אנחנו עוד לא החלטנו מה תהיה תחילתו של חוק ההסדרים.
אנה שניידר: בהנחה שהכוונה היא ל-1 בינואר ‏2001, צריך להחליט אם הולכים לעשות שינוי רטרואקטיבי במיסוי מקרקעין.
אנה שניידר: בהנחה ומקבלים את סעיף 26, התחולה צריכה להיות מ-1 באפריל ואילך.
ישראל כץ: במידה וזה יתקבל, סעיף 27 יהיה מ-1 לאפריל ולא רטרואקטיבי.
ישראל כץ: אנחנו כרגע נצביע על סעיף 26, למעט פיסקה (4), ועל סעיף 27 כשהתאריך הוא מ-1 לאפריל 2001.
ישראל כץ: בעד – רוב
ישראל כץ: נתקבל
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע לפטור את ועדת הכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: אם לא יתנו את העברה התקציבית אנחנו נאשר את הפטור הזה.
יוסף יצחק פריצקי: יש כאן מצוקה אמיתית.
יוסף יצחק פריצקי: אנא, אל תכריחו אותנו להביא פטור שאחר כך נצטער עליו.
יוסף יצחק פריצקי: תבדקו את שיעור המס ותפתרו את העניין.
ישראל כץ: אנחנו עושים עכשיו רוויזיה על ההחלטה בנוגע ל-6 קיבוצי הגדר.
ישראל כץ: או שנקיים הצבעה על הרויזיה, או שחבר הכנסת אמנון כהן יחליט להוריד את הרוויזיה.
ישראל כץ: אני שמח שחבר הכנסת אמנון כהן מסכים לבטל את הבקשה לרוויזיה.
ישראל כץ: אנחנו נחזור לפרק הבריאות.
ישראל כץ: אני מציע שנשמע מה עמדת השר.
יעל אנדורן: סעיפים 21 ו-22 מפוצלים מהחוק.
יעל אנדורן: בסעיף 23(1) יבוא "בשנים 1999 ועד 30 בספטמבר 2001".
יעל אנדורן: יחול שם שינוי נוסף שמעביר את סמכויות האכיפה מן המנכ"ל לשר.
יעל אנדורן: בסעיף 23(2) בכל מקום שהיה עד 2002 יבוא עד 2001.
יעל אנדורן: סעיף 24 מפוצל.
ישראל כץ: נמנע – 1
יוסף יצחק פריצקי: האם המשמעות היא שסמכויות האכיפה יוצאות מהמנכ"ל ועוברות לשר?
יואל נווה: הממשלה מושכת את פרק שירותי הדת היהודיים שקודם החלטתם לפצל.
ישראל כץ: אנחנו עוברים לסעיף הדיור הציבורי.
רן כהן: סעיף 74 מתייחס לחוק של תמר גוז'נסקי, שמדבר על כך שהדייר יהיה שותף בחלק מהתיקון של הדירה שבה הוא מתגורר.
רן כהן: הוסבר כאן לוועדה שזה יהיה נטל אדיר על קבוצת אוכלוסייה.
רן כהן: סעיף 75 מתייחס לחוק הדיור הציבורי, כאשר ההצעה כאן היא לדחות את תחולת החוק עד תחילת 2002.
רן כהן: כאשר בייגה ואני היינו בממשלה היא לא רצתה לדחות את יישום החוק וגם לא להקפיא אותו.
רן כהן: מה שהיא רצתה זה שהוא יתוקן תוך כדי מהלך הדברים.
רן כהן: התיקון בחקיקה התעכב בוועדת הכלכלה.
רן כהן: כרגע זה נמצא בהליכי תיקון.
רן כהן: אין שום סיבה בעולם שלא לתקן את זה בוועדת הכלכלה ולהביא למליאה, תוך כדי זה שהחוק הוא חי ולא מוקפא.
רן כהן: בהקפאתו אין שום הישג.
רן כהן: יש החלטת ממשלה, שאומרת שבינתיים המדינה תדאג ל2200 פתרונות דיור מידי שנה, ומה שלא יספיק בתקציב יבוא מתקציב המדינה.
רן כהן: גם בזה לא בוצע שום דבר.
רן כהן: אני מבקש שהעניין הזה לא יוקפא.
רן כהן: תאמינו לי, הדיירים בדיור הציבורי כבר מספיק מבולבלים, כבר חטפו את כל הסתירות שהממשלה החטיפה להם.
רן כהן: מחר יש ישיבה של ועדת הכלכלה שדנה בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.
רן כהן: לא יקרה שום דבר לרעה מבחינה תקציבית.
אברהם שוחט: אני חולק על דעתו של חבר הכנסת רן כהן בכל מה שהוצע כאן.
אברהם שוחט: הקפאת חוק הדיור הציבורי במתכונתו המקורית, כפי שהוא חוקק, היא החלטה נכונה.
אברהם שוחט: החוק הזה הוקפא לפני 3 שנים על ידי הממשלה של ביבי.
אברהם שוחט: בממשלה שלנו קיבלנו החלטה לתקן את החוק, ואכן באה הממשלה והעבירה לוועדת הכלכלה הצעת חוק מתוקנת.
אברהם שוחט: הצעת החוק הזאת היא הרבה יותר הגיונית, הרבה יותר מאוזנת.
אברהם שוחט: לא לקבל היום את ההחלטה על הקפאה זה להכניס אנרכיה כפולה ומכופלת.
אברהם שוחט: אפשר לקנות היום את הדירות בתנאים משופרים ובדיוק על פי החוק שמונח ועדיין לא אושר בוועדת הכלכלה.
ישראל כץ: מי שבעד ההצעה של בייגה יצביע בעד, ומי שבעד ההצעה של חבר הכנסת רן כהן יצביע נגד.
ישראל כץ: נגד – 2
ישראל כץ: אנחנו עוברים לנושא הנפט.
אנה שניידר: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שלא דנו בתיקוני הנפט לגופם, כלומר לא עברנו סעיף סעיף על כל הנושאים.
אנה שניידר: אנחנו דנו בפיסקאות 9 וחלק מ-10, שהתייחסו באופן ספציפי לסעיף 35 לחוק הנפט.
אנה שניידר: בנקודה הזאת התבקשתי לתת חוות דעת.
אנה שניידר: לעניין הספציפי של צינור הנפט, מדובר בשאלה של הזכויות להוליך את הנפט.
אנה שניידר: הסעיף הקיים בחוק הנפט אומר שבעל חזקה רשאי לבנות קווי צינור להעברת נפט ולעשות שאר סידורים הדרושים לכך.
אנה שניידר: יש ספק לגבי הפרשנות של הסעיף הזה, כי הסעיף מדבר על אישור של קו צינור ולא על תנאים נוספים שכלולים בשיקול הדעת.
אנה שניידר: בנושא הזה הוגשה עתירה על ידי חברת ים-טתיס והגופים הקשורים.
אנה שניידר: הם טוענים שהמנהל נמנע מלתת להם אישור באופן בלתי חוקי או שלא כדין.
אנה שניידר: הם טוענים שההימנעות הזאת עלולה בעצם למנוע מהם להפיק ולשווק גז טבעי.
אנה שניידר: ההימנעות הזאת מהווה פגיעה בזכויות הקניין שלהם.
אנה שניידר: העתירה מתייחסת לפרשנות שיש לתת לסעיף 35(ב) הקיים.
אנה שניידר: הממשלה מציעה בחוק ההסדרים להחליף את סעיף 35 כולו ולקבוע ש"לא יבנה בעל חזקה צינור נפט ובכלל זה צינור להעברה או לאיסוף של נפט או מוצרי נפט, אלא באישור הממונה ובכפוף לכל דין; אישור הממונה יינתן רק אם נוכח כי אין דרך אחרת או לא צפויה להיות דרך אחרת להעברת הנפט".
אנה שניידר: יש כאן שינוי בסמכויות של המנהל.
אנה שניידר: אתם רשאים לדון.
אנה שניידר: העתירה לבג"ץ לא מונעת מהסמכות שלכם לדון, אבל אני אישית מציעה לדון ביישוב הדעת ולא בלחץ הזה.
אנה שניידר: היו"ר ישראל כץ:
ויצמן שירי: אנחנו דנו בישיבה הקודמת אם יהיה נכון לדון בחוק עצמו כאשר יש בג"ץ.
ויצמן שירי: אני חושב שחשוב מאוד ששר התשתיות יגיד מה דעתו בעניין.
ויצמן שירי: אני מציע להוציא את זה מכאן כי זה לא בוער.
צבי הנדל: שר התשתיות ביקש, מאחר שהוא שמע דעות לכאן ולכאן, ללמוד את הנושא.
צבי הנדל: העליתי את בקשתו אתמול בפני שר האוצר.
צבי הנדל: הבנתי מדבריו של שר האוצר, שהסעיף הזה יוצא היום מחוק ההסדרים.
צבי הנדל: אני די מופתע שזה עומד היום להצבעה.
משה גפני: אני חושב שראוי שהחוק הזה יפוצל.
משה גפני: יש בקשה בכתב של שר התשתיות מוועדת הכספים לפצל את כל פרק הנפט.
משה גפני: אני לא יודע למה האוצר כל כך מעוניין שזה יעבור.
משה גפני: אני לא יודע את ההשלכות התקציביות שיש לחוק הזה.
משה גפני: אני חושב שוועדת הכספים צריכה לדון בזה בכובד ראש.
אמנון כהן: אני מבקש לפצל את החוק הזה כדי שנוכל לדון בו בכובד ראש.
מאיר פרוש: אמנם זה לא חד משמעי מה שהיועצת המשפטית כותבת בעניין הזה אם אפשר לדון או לא, אבל היא בכל אופן ממליצה, ולכן כדאי שנדון בחוק הזה במסגרת אחרת ולא תחת חוק ההסדרים.
אבשלום וילן: עמדתי העקרונית בדיון היא שצריך לפצל את הנושא כי זה נושא מורכב.
מיכאל קליינר: לאור העובדה שהרבה סעיפים שהיו צריכים להשאר בחוק ההסדרים כי יש להם עלות כספית פוצלו, אני מרשה לעצמי להעדיף את השיקול הלאומי ואני אתמוך בפיצול.
אברהם שוחט: אני לא מציע לדחות את הדברים.
אברהם שוחט: אנחנו בתהליכים רבים בתוך משק האנרגיה, בתוך משק הגז, וכל דחייה יש לה משמעות של חודשים רבים.
אברהם שוחט: זאת הסיבה שזה נכנס לחוק ההסדרים.
אברהם שוחט: אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב בלתי אפשרי מבחינה חקיקתית, בלתי אפשרי מבחינת ביצוע הדברים, ולכן אני מציע כן לאשר את העניין.
דוידה לחמן-מסר: הנוהל הוא שאם שני שרים מסכימים להוציא דבר מחוק ההסדרים אז הוא יוצא.
צבי הנדל: אני מעיד ששני שרים הסכימו.
דוידה לחמן-מסר: ההצעה שבפניכם כוללת את פרק הנפט.
דוידה לחמן-מסר: שר התשתיות אכן פנה, אבל בלי הסכמת שר האוצר אני לא יודעת איך אפשר לקבל החלטה.
ישראל כץ: כאן לא מדובר על משיכה, מדובר על לפצל או לא.
דוידה לחמן-מסר: הנושא הזה מורכב מ-3 נושאים.
דוידה לחמן-מסר: הנושא הרלוונטי זה הנושא של העתירה לבג"ץ.
דוידה לחמן-מסר: החוק הזה, שהוכן עוד בחודש ספטמבר, בא להבהיר את התפיסה של המדינה כפי שהיא באה לידי ביטוי בפני בית המשפט בערכאות השונות.
דוידה לחמן-מסר: מאחר והולכים לכיוון של חוק מודרני, החליטו להכניס את זה למען הסר ספק.
דוידה לחמן-מסר: אין כאן משום שינוי המצב המשפטי באשר למצב שקיים היום לעומת המצב שיהיה אחרי, יש כאן הבהרה על מנת שכל הצדדים הנוגעים בדבר יהיה להם ברור באיזו מסגרת הם פועלים.
דוידה לחמן-מסר: אם ניתן היה במתכונת של לוח זמנים קצר בכל זאת לדון ולהסביר מה השיקולים שעומדים ביסודו.
ישראל כץ: להגיד לדון בלוח זמנים קצר, הכוונה היא לא לדון היום אלא בשבוע, שבועיים, שלושה הקרובים.
דוידה לחמן-מסר: אם הוועדה יכולה לעשות את זה בלוח זמנים מזורז כדי שכל הגורמים הנוגעים בדבר ידעו לאשורו או על ידי פסיקת בית המשפט או על ידי חקיקה של הכנסת אם אכן יש מקור..
ישראל כץ: במידה ולא ניתן, האם את מצטרפת לעמדתה של היועצת המשפטית של הוועדה שאומרת לפצל ולדון בזה במהירות האפשרית?
דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה להמליץ דבר כזה, אני רק אומרת שיש משמעות של ודאות לגבי כל הנוגעים בנושא.
ישראל כץ: חוות הדעת של היועצת המשפטית של הוועדה הרבה יותר נחרצת מאשר בנושא של רשות השידור.
ישראל כץ: אם היו מחליטים כאן לפצל ושוועדת הכספים תדון בעוד חודש בנושא, זה הרבה יותר יעיל וזה גם תואם את רוח הדברים של חברי הכנסת.
אוהד מראני: החוק הוא חוק טוב, הוא קובע כללי משחק הרבה יותר ברורים ומשפר את משק הנפט והגז.
אוהד מראני: הטענה העיקרית שמועלית נגדנו היא הטענה שהוועדה צריכה יותר זמן כדי ללמוד את הנושא.
אוהד מראני: אני מציע להעביר את החוק כך שהתחולה שלו תהיה מ-1 בינואר 2002, למעט סעיף 60(9) שמאפשר את המנגנון של מתן ההיתרים להנחת צינורות, שתחולתו תהיה מיידית.
אוהד מראני: גם בסעיף הזה אנחנו לא לוקחים שום סמכות משר האנרגיה.
אוהד מראני: אני חושב שזאת פשרה שאנחנו יכולים לחיות איתה.
ויצמן שירי: אני מתנגד להצעה הזאת.
ויצמן שירי: יש לנושא הזה השפעה על כל אחד ואחד במדינת ישראל.
ויצמן שירי: היות ואין פה שום עלות תקציבית אני מציע שנשב ונדון בנושא.
דרורה ליפשיץ: חוות הדעת של היועצת המשפטית היא לא חוות דעת משפטית, היא רק הצעה לוועדה.
אבשלום וילן: אנחנו יודעים את סמכויותיה של היועצת המשפטית של הוועדה, ולכן ההערה הזאת מיותרת.
ישראל כץ: אני מציע לפצל את הצעת החוק לוועדת הכספים.
ישראל כץ: מי בעד ההצעה?
אנה שניידר: הנושא הבא: מלאי הדלק.
אנה שניידר: נושא אחד שלא נדון במסגרת הדיון שהיה בוועדה זה נושא התחילה.
אנה שניידר: לדעתי, התחילה צריכה להיות מיום פירסומו של החוק ולא מ-1 בינואר 2001, כי מטילים פה כל מיני חובות על חברות הדלק שלא יכולות להיות רטרואקטיביות.
ישראל כץ: אנחנו מקבלים את ההבהרה של היועצת המשפטית.
ישראל כץ: אלה סעיפים טכניים.
אנה שניידר: סעיפים 78,79.
יואל נווה: אנחנו מבקשים להכניס שני תיקונים לעניין הזה: א.
יואל נווה: להשאיר את תחום התיירות בתוך העבודה המועדפת.
אנה שניידר: יצטרכו לתקן את הנוסח בסעיף 78(2).
אוהד מראני: עד 1 באוקטובר יישארו כל הענפים, כולל תחנות הדלק.
אוהד מראני: לדעתנו, אין ממשות בתחנות הדלק, אף אחד לא נשאר שם, זה לא מביא עבודה.
יצחק כהן: עקב המצב הבטחוני הקשה, מה דעתכם להוסיף את נושא האבטחה?
אוהד מראני: לענף האבטחה לא חסרים אנשים.
אוהד מראני: זה לא ענף שנתפס כענף שיש לו בעיה למשוך אליו חיילים משוחררים.
יצחק כהן: אם זאת תהיה עבודה מועדפת יבואו כוחות טובים.
אבשלום וילן: נראה לי שמבחינת המשק החוק הזה בטעות יסודו.
אפי אושעיה: בשני הסעיפים הקודמים - במלאי הדלק ובחוק הנפט – לא השתתפתי לא בדיון ולא בהצבעה, כי חשבתי שזה לא ראוי כאחד שהיה דירקטור בחברת דלק להצביע ולהשתתף.
אפי אושעיה: בנושא של העבודה המועדפת, היות והחברה בה הייתי דירקטור איננה מעסיקה ישירות עובדים בחברות דלק, אני מרשה לעצמי לומר שהעבודה הנדרשת בתחנות דלק זה צורך בטחוני ולא רק צורך בעבודה.
אברהם שוחט: למה?
אפי אושעיה: משום שבתחנות הדלק לא מעסיקים לא עובדים מהשטחים ולא עובדים זרים.
אפי אושעיה: זה אמצעי מצויין להעסיק חבר'ה שהשתחררו מהצבא.
אפי אושעיה: אני מבקש להשאיר את הנושא הזה בפנים ולהצביע.
אברהם הירשזון: מכיוון שעמדת האוצר היא לא בעד תחילתו המיידית של החוק אלא לדחות את זה לאוקטובר- כנראה שהוא רוצה לחשוב על זה פעם נוספת - אני לא חושב שצריך לדון על זה בחיפזון, צריך להשאיר אותו לאחר הדיון בתקציב.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו נכנסים למשק שהולך להכנס למיתון כבד.
יוסף יצחק פריצקי: ההגדרה שלך של עבודה מועדפת עלולה להשתנות עוד מספר חודשים.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע להשאיר את המצב הקיים, כי יכול להיות שתצטרכו עבודה מועדפת בבריאות ובנושאים אחרים.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע להשאיר את הסמכות בידי שר האוצר, עם אישור של אחת מוועדות הכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: אני מניח ששר האוצר רגיש יותר לתנודות במשק כדי לומר פעם כך ופעם אחרת.
ישראל כץ: אני מציע להקדים את התחולה ולהוסיף את תחנות הדלק אל תוך החוק.
ישראל כץ: במקום שנתחיל היום, שזה 1.4, נתחיל מ1.7.
ישראל כץ: האם זה מקובל?
אוהד מראני: מקובל.
אנה שניידר: בעמוד 36, בסעיף קטן (ב), כתוב שבתקופה שמיום פירסומו של חוק זה - מ-1 באפריל ועד 31 בדצמבר - ייקרא לוח ח' כאילו שנאמר בו גם "באתרי גידולים חקלאיים ובתי אריזה – עבודה בלתי מקצועית וכו'.
אנה שניידר: האם זה נשאר כמו שזה?
יעל אנדורן: איפה שכתוב "ייקרא לוח ח' לחוק הביטוח הלאומי כאילו נאמר בו גם", נכניס את הנושא של בתי מלון ואת נושא התדלוק.
אנה שניידר: אז מה המשמעות של 31 בדצמבר 2001?
יעל אנדורן: לפי החוק המקורי בניין היה אמור להיות עד בכלל, וחקלאות היה אמור להיות עד 31 בדצמבר 2001 לשנה.
יעל אנדורן: לפי התיקון שאנחנו מכניסים בחוק בניין, מלונאות, תדלוק יהיו עד בכלל.
אנה שניידר: והחקלאות?
יעל אנדורן: עד שנה.
אנה שניידר: שנה ממתי?
יעל אנדורן: מ-31 ביולי 2001 עד 1 ביולי 2002.
ישראל כץ: אני מציע שגם החקלאות יהיה עד בכלל.
יעל אנדורן: החקלאות והבניין הם עד בכלל.
יעל אנדורן: אני מציעה שהמלונאות והאירוח יהיו עד 31 בדצמבר 2002.
אבשלום וילן: ההתחכמות של האוצר מנוגדת לרוח הוועדה, כולם צריכים להיות עד בכלל.
ישראל כץ: אנחנו עוברים לסעיף 83 - חוק פעוטות בסיכון.
יעל אנדורן: אנחנו לא משנים את הנושא של החקיקה, אבל המכסות שיתווספו למשרד העבודה והרווחה יהיו בתיאום בין המשרדים.
ישראל כץ: רוצים להעביר את החוק או לא מעבירים?
יעל אנדורן: החוק נשאר כפי שהוא.
יעל אנדורן: אנחנו נבוא בדברים.
ישראל כץ: דובר על תוספת של 1000 מקומות לפעוטות בסיכון.
ישראל כץ: אני הצעתי שתהיה התחייבות של משרד האוצר לפרוטוקול שב-3 השנים הקרובות תשמר אותה התוספת.
יעל אנדורן: אנחנו מתחייבים שאותן 1000 מכסות שהוספנו ישארו במשרד העבודה והרווחה גם בשנים הבאות.
אנה שניידר: סעיף 85 – תיקון לחוק שירות התעסוקה בנושא חשב שירות התעסוקה.
ישראל כץ: ביקשו כאן שהחשב ימונה בידי החשב הכללי.
ישראל כץ: אני הבנתי שעל דעת האוצר ועל דעת שר העבודה והרווחה ב-1 ליולי 2002 זה נכנס לתוקף.
ישראל כץ: בעד –רוב
ישראל כץ: אושר
ישראל כץ: ה צ ב ע ה
ישראל כץ: נגד – 0
ישראל כץ: יש את סעיף כוח האדם, שאני לא אנהל אותו.
אנה שניידר: יש שתי הסתייגויות, של חבר הכנסת וילן ושל חבר הכנסת פריצקי, שלא הסכמתי להכניס ללוח ההסתייגויות, כי הן, לדעתי, מתייחסות לנושאים חדשים שלא מופיעים בחוק ההסדרים.
אנה שניידר: הסתייגות אחת היא של חבר הכנסת וילן בנושא חוק המים, והסתייגות שנייה היא של חבר הכנסת פריצקי בנושא שיעור מס הכנסה ליחיד.
ויצמן שירי: אנחנו דנים בתיקון חוק העסקת עובדים על ידי קבלנים - סעיפים 80-82.
אוהד מראני: החוק עוסק בתנאי שכר ובשינוי הסטטוס של העובדים.
אוהד מראני: הפשרה אומרת ששינוי הסטטוס יידחה, כלומר לא יחול כפי שהוא צריך לחול ב-28 באוקטובר אלא ב-31 במרץ.
אוהד מראני: גמר המניין של 9 החודשים לא יהיה לפני 31 למרץ.
עמיר פרץ: בפעם הראשונה בלבד.
אוהד מראני: לא ייגמר מניינם של 9 החודשים לפני 31 במרץ.
אוהד מראני: מי שיתחיל לעבוד ביוני 2001 יהיה ב-9 החודשים.
אוהד מראני: כל העובדים שהתחילו לעבוד לפני יוני 2001, המניין האפקטיבי שלהם יהיה למעלה מ-9 חודשים.
אוהד מראני: זה הסדר שמאפשר מעבר.
אוהד מראני: הכוונה היא שעד אז יהיו דיונים רציניים בין ההסתדרות והממשלה.
אוהד מראני: אם תהיה הסכמה, ניגש ביחד לתיקון חקיקה בכנסת, ואם לא תהיה הסכמה, כל אחד מהצדדים יצטרך להחליט מה הוא עושה עם העניין.
אוהד מראני: מה שמוצע לוועדה כדי לסיים את העניין הוא תיקון במסגרת חוק ההסדרים, שאומר שהתחולה של אותו גמר המניין של 9 חודשים לא יתחיל לפני 31 במרץ.
אוהד מראני: אנחנו לא נוגעים בשאר הדברים.
אנה שניידר: זאת אומרת שסעיפים 81,82 ינוסחו מחדש.
עמיר פרץ: יש שני סעיפים מרכזיים בחוק: אחד זה הנושא של התנאים, שבזה אנחנו לא נוגעים, כלומר זה נכנס לתוקף באופן מיידי, והסעיף השני שהעובד ייכנס להיות עובד מן המניין תוך 9 חודשים.
ויצמן שירי: מי בעד ההצעה כפי שהוצגה על ידי אוהד?
עמיר פרץ: אני מבקש שהניסוח יתואם איתנו.
ויצמן שירי: בעד – רוב
ויצמן שירי: אושר
אנה שניידר: הצעת החוק אומרת שהממשלה רשאית להוציא בשנת הכספים 2001 סכום של 245 מיליארדי שקלים.
אנה שניידר: חלוקת סכום זה לחלקים וכל חלק ממנו לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתוכניות, תהיה כמפורט בטור הראשון של התוספת הראשונה.
אנה שניידר: אתם צריכים להצביע על כל המכלול, כאשר עיקר תשומת הלב צריכה להיות על התוספת.
אוהד מראני: השינוי היחיד שיש מאז הדיונים שהיו פה על תקציבי המשרדים המפורטים זה ההקמה מחדש של משרד הדתות.
אוהד מראני: כל הפונקציות של משרד הדתות שפוזרו בין המשרדים השונים הוחזרו למשרד הדתות.
אוהד מראני: אם יהיו דברים שיתווספו כחלק מהסיכומים של שר האוצר עם הסיעות השונות, דינם יהיה כמו של שאר הדברים.
יואל נווה: כל השינוי הזה הוא שינוי טכני, הגגות לא השתנו.
ישראל כץ: כמה נלקח חזרה מכל משרד?
יעל אנדורן: ממשרד השיכון 6.5 מיליון שקל, ממשרד החינוך מיליארד 11, ממשרד הפנים 112, ממשרד הביטחון 44, מבתי הדין הרבניים 110.
משה גפני: את בתי הדין השרעיים השארתם במשרד המשפטים?
אוהד מראני: יש סיכום בין משרדי המשפטים, הדתות והאוצר שבתי הדין הדרוזיים והשרעיים ישארו במשרד המשפטים.
אוהד מראני: אנחנו נביא את זה לאישור הוועדה.
מאיר פרוש: התקציב של מקומות קדושים בשנת 2000 היה 67 מיליון שקל, ובשנת 2001 35 מיליון שקל.
מאיר פרוש: איפה איבדנו כל כך הרבה מקומות קדושים?
אבשלום וילן: כל נושא משרד הדתות הוא נושא חדש.
אבשלום וילן: אם הממשלה רוצה לשנות את דעתה לאחר שהתקציב עובר בקריאה ראשונה, היא צריכה לגשת לוועדת הכנסת ולהעביר את זה בצורה מסודרת.
אבשלום וילן: זכותו של הרוב לעבוד איך שנראה לו, אבל בצורה מסודרת.
אבשלום וילן: שבועיים אני אומר שהנושא הזה הוא נושא חדש.
אנה שניידר: כתוב בסעיף 120 לתקנון: "הוצע בוועדה תיקון להצעת חוק וחבר הוועדה או נציג הממשלה טוען שהתיקון המוצע חורג מגדר הנושא, יביא יושב-ראש הוועדה את הדבר בפני ועדת הכנסת.
אנה שניידר: " אני לא יכולה להביע עמדה אם זה נושא חדש או לא נושא חדש.
אנה שניידר: אם חבר כנסת טוען, אין ברירה אלא להביא לוועדת הכנסת.