GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סמדר אלחנני: מה שקבעו בתקנות אחרות, שאושרו בוועדה אחרת, ומה שאישרה הוועדה, זה את הגובה, עם מדרגות.
סמדר אלחנני: בגלל הופעתם של נציגי החברות הסלולריות פה, וחלק מהם נפגעו, אמרה הוועדה שהיא מאשרת את זה רק עד ה- 31 במרץ.
סמדר אלחנני: כאשר הביאו לכאן עכשיו את כל התעריפים לא הסכימו שהתעריף הזה היה זמני.
סמדר אלחנני: מאז מתנהל פה, מאחורי הקלעים, דיאלוג עם משרד התקשורת כל הזמן.
סמדר אלחנני: התעריפים עצמם נקבעו במדרגות לשלוש שנים, עד 1 בינואר, 2003.
סמדר אלחנני: זו היתה החלטה בעייתית של ועדת הכספים.
סמדר אלחנני: הוועדה אמרה שזה עד ה- 31 למרץ, וכך זה נכתב במכתב שאתם קיבלתם.
סמדר אלחנני: זה לגבי התעריפים עצמם.
סמדר אלחנני: הסמכות נקבעה במקום אחר.
סמדר אלחנני: התעריפים עצמם נקבעו פה בוועדה.
אנה שניידר: היום אין תעריפים?
סמדר אלחנני: לדעתי לא.
סמדר אלחנני: זה לא מה שהם אומרים, נכון.
סמדר אלחנני: אני מנהלת אתם מאז דיאלוג.
סמדר אלחנני: הוועדה ביקשה שנבדוק את השפעת השינוי הזה, כי ב "פלאפון" זה הוריד מאד את התעריפים, ל "סלקום" זה איפשר להעלות את התעריף.
סמדר אלחנני: הם העלו.
סמדר אלחנני: ודאי שבמצב של תחרות לא משוכללת, כמו שהיה עם הסלולריות, לגבי היכולת שלהם לקבוע מחיר לשיחה הנכנסת, כאשר אין שליטה באיזו חברה השיחה נעשית – אני לא יכולה להתנגד לגישה שאומרת שהמחוקק נכנס לתחומים שיש בהם כשל שוק כדי לשפר את מצבו של הצרכן.
סמדר אלחנני: עם זאת, יש פה שני דברים.
סמדר אלחנני: הפערים, למשל, של קישורי הגומלין בארץ, שונה מקישורי הגומלין לשיחה שנכנסת מחוץ לארץ.
סמדר אלחנני: זה גם אושר.
סמדר אלחנני: חלק מהעניין הזה נמצא בבג"ץ.
סמדר אלחנני: אני לא חושבת שבתקופה הקצרה הזו שעברה אני יכולה בכלל להיכנס לבדיקת מצבן של החברות הסלולריות.
סמדר אלחנני: אותי מעניין מצבו של הצרכן.
סמדר אלחנני: מצד שני, זה שקובעים לחברות גג בתחום מסוים, עדיין לא קבעת להם את כל מחיר השיחה הנכנסת.
סמדר אלחנני: יש להם תחומים שהם עדיין יכולים לשחק בהם.
סמדר אלחנני: יש להם אמצעים נוספים.
סמדר אלחנני: אתה רואה היום במודעות את כל אמצעי התחרות.
סמדר אלחנני: לכן, זה לא אומר – אם מקצצים להם בתחום אחד, שהם לא יכולים לשפר את מצבם.
סמדר אלחנני: הבדיקה היא גם מוקדמת וגם מיותרת כרגע.
סמדר אלחנני: הם הגישו לנו פה את דברי ההסבר.
שריל קמפינסקי: ברשותכם, אני אנסה לעשות כאן קצת סדר בנושא שהוא אמנם קצת מורכב, אך אני חושבת שבכל זאת זו סוגייה שניתנת להבנה.
שריל קמפינסקי: יש לנו את העניין של קישור גומלין.
שריל קמפינסקי: הוא קשור לכל התשלומים שמועברים בין המפעילים השונים.
שריל קמפינסקי: התחנות האלה, וההסדר המהותי שסמדר אלחנני התייחסה אליו, מוסדר בעקבות תקנות, לפי סעיף 5 לחוק הבזק, ואלה הן תקנות שמותקנות בידי שר התקשורת בהסכמת שר האוצר.
שריל קמפינסקי: בעקבות כשל שוק, שמייד ניתן יותר פרטים והסבר יותר מפורט לגביו, החליטו במשרד התקשורת שיש מקום להסדיר את מה שקשור לתעריף בעד שיחות נכנסות לרשת רט"ן.
שריל קמפינסקי: זה העולם של תקנות קישור הגומלין.
שריל קמפינסקי: יש לנו עוד עולם שקשור אליו, והוא העולם של התשלומים שמשלמים מנויי חברת בזק בעד כל מיני שיחות.
שריל קמפינסקי: עד ספטמבר, לעניין שיחות שהיו מרשת בזק לרשת רט"ן, קבעו תקנות הבזק שמנוי משלם תעריף של מרכיב אחד מפוקח, בתוספת זמן אוויר.
שריל קמפינסקי: זמן האוויר היה מרכיב לא מפוקח.
שריל קמפינסקי: כל מפעיל רט"ן קבע את המרכיב הזה לעצמו.
שריל קמפינסקי: כשבאנו ורצינו לתת פתרון לכשל השוק ולהסדיר את מה שקשור לתשלומים בין המפעילים השונים, היה צורך, על מנת להבטיח שההסדר הזה יחול גם לעניין התשלומים שמשלמים משתמשי הקצה, היה צורך פשוט לעשות את ה- linkage הזה בין תקנות הבזק לפי סעיף 15, שהוועדה אישרה, והתקנות של הקישור גומלין.
שריל קמפינסקי: זאת אומרת – להחליף את ההפניה שאמרה "בתוספת חיוב בעד זמן אוויר" , ולהחליף אותה בהפניה לתקנות קישור הגומלין, על מנת להבטיח שכל החיסכון שביקשנו שיבוא לידי ביטוי ביחסים בין המפעילים, שיבוא לידי ביטוי גם ביחסים לעניין מנויי בזק.
שריל קמפינסקי: כאשר באנו לוועדה כדי לעשות את התיקון הזה בתקנות הבזק הוועדה ביקשה לאשר את ההסדר הזה כהסדר זמני.
שריל קמפינסקי: דובר על התאריך של ה- 31 במרץ, כאשר אז, בעת הדיון, סברנו שבכל מקרה, באותו מועד, אנחנו באים לעשות את העדכון של מכלול תעריפי בזק.
שריל קמפינסקי: מסתבר שעדכון אכן עשינו והיה צריך לעשות אותו ב- 1 למרץ.
שריל קמפינסקי: באנו לוועדה עם נוסח של תקנות שכלל את ההוראה הזו כהוראה קבועה.
שריל קמפינסקי: הגשנו לוועדה, כפי שאתם ודאי זוכרים, מסמך רחב היקף בשגגה.
שריל קמפינסקי: לא ניתנה התייחסות לנושא הספציפי הזה, או להפיכת ההסדר מקבוע לזמני, ולכן באו היום על מנת להשלים את התמונה הזו.
שריל קמפינסקי: המהות של ההסדר לא השתנתה, הוא רק הפך מזמני לקבוע.
סמדר אלחנני: אני רוצה לצטט את יושב ראש הישיבה אז, אלי גולדשמידט, שאמר – אם לא אעשה לכם את זה זמני, לא תבואו אלי לכאן עם ההסבר שאני רוצה לשמוע לגבי איך השפיע התהליך הזה.
סמדר אלחנני: לכן הוא עשה את זה זמני.
סמדר אלחנני: אני הוכחתי לכם עם הסיכומים שזה זמני.
סמדר אלחנני: לזמניות היתה סיבה.
סמדר אלחנני: היא לא היתה גחמה.
סמדר אלחנני: השאלה היא אם אתם רוצים להמשיך עם זה כזמני לעוד שנה, עד לאישור התעריפים הבאים שיבואו לוועדה - -
אנה שניידר: מה יקרה בינתיים?
אנה שניידר: במה את מתנה את זה?
סמדר אלחנני: באותן התניות שעושים חברי כנסת.
שריל קמפינסקי: צריך להבהיר שאנחנו בכל מקרה מגיעים לוועדה בעוד שנה עם העדכון, עם ההוראה הזו.
שריל קמפינסקי: זה פורמלי, בסך הכל.
אנה שניידר: זאת הסמכה פורמלית, ובעצם, באותו דיון שהיה צריך להיות, היה צריך להעלות את הנושא הזה, ומשרד התקשורת לא העלה את זה כתוצאה מטעות.
אנה שניידר: היועצת המשפטית, שריל קמפינסקי, דיברה איתי, ואמרתי לה שהוועדה לא אישרה את זה, במסגרת הדיון הקודם שהיה, ולכן אין מנוס מהבאת הנושא לאישור בוועדה.
אנה שניידר: אני, לפי מיטב הבנתי, לא רואה קשר ישיר בין התעריפים שכבר אושרו, לבין הנושא הזה.
אנה שניידר: יש כאן, בעצם, איזושהי בעיה משפטית, שמעבירים סמכויות מסעיף אחד לסעיף אחר, ואני לא רואה צורך לקשור את הדברים יחד.
אנה שניידר: כלומר, אפשר לאשר את זה, והנושא של התעריפים בבדיקת החברות, וכן הלאה, זה נושא שעומד בפני עצמו.
אנה שניידר: הוועדה יכולה בהחלט להתנות אותו בתנאים, ולומר שזה יחול עד תאריך מסוים, כשזה יבוא לאישור הוועדה.
אנה שניידר: כרגע זה לא עומד בכלל לאישור בפני הוועדה.
ישראל כץ: בנסיבות האלה אני חושב שמין הראוי שנאשר את זה.
יוסף יצחק פריצקי: יש לי שאלה אחת:
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לדעת אם אתם לא עושים פה מעקף.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שיש פה עתירה תלויה ועומדת בבג"ץ.
אורי אולניק: אין שום קשר.
אורי אולניק: ברור שחברת טלפון, שהתקנות האלה גרמו לכך שה- inter connect שלה, התקנות שהיא גובה התעריף שהיא גובה, עמד על 70 וכמה אגורות בזמן השיא, והיום הוא עומד על 50 אגורות – יש פה הפסד כספי מאד גדול, אז בטח שיילכו לבג"ץ.
ישראל כץ: אם כך, נאשר את זה.
סמדר אלחנני: אני רוצה להאיר עוד נקודה, שהיא כלכלית.
סמדר אלחנני: אף אחד לא יודע כמה הוא משלם בקישורי הגומלין.
סמדר אלחנני: כאשר אתה עושה הסכם עם חברה סלולרית אתה יודע כמה עולה שיחה יוצאת.
סמדר אלחנני: אתה לא יודע כמה הם גובים על שיחה נכנסת.
סמדר אלחנני: זה דבר יקר.
סמדר אלחנני: מה שחסר לי, ואני לא יודעת אל מי לפנות כרגע – זה לחייב לתת מידע יותר מפורט לצרכנים לגבי כמה עולה לצלצל לחברות האלה.
אורי אולניק: דווקא לאחר התקנות האלה יש מצב שהציבור לא יהיה במצב שהוא היה קודם, שלא ידעת, אם התקשרת למנוי חברה כזו או אחרת - -
קובי זכאי: אני מחברת "פרטנר" ואני רוצה להעיר לגבי כשל השוק שהיה.
קובי זכאי: מי שנפגע מכשל השוק שהיה כל השנים זו חברת "פרטנר" עצמה.
קובי זכאי: "פרטנר" היא היחידה, גם לפני התקנות האלה, שאצלה מחיר שיחה היה מיעד ליעד, בלי אבחנה בין שיחה בתוך רשת "פרטנר" ושיחה מחוץ לרשת.
קובי זכאי: כל התעלומות שהצרכן עמד בפניהם כאשר הוא התקשר מרשת לרשת לא היו קיימים בפני צרכני "פרטנר".
סמדר אלחנני: האם יש הבדל בין התעריף הבינלאומי למקומי?
ערן גרף: זה שונה לגמרי.
ערן גרף: זה גם מוסדר בתקנות קישור הגומלין - -
סמדר אלחנני: לא אמרתי שזה לא מוסדר.
סמדר אלחנני: אמרתי שיש הבדל בין המחיר כאשר זה קישור גומלין מחוץ לארץ לבין מהארץ.
ערן גרף: הקישור גומלין מחוץ לארץ לרשת בזק דומה כמו השלמת השיחה מרט"ן לרשת בזק.
ערן גרף: אותו מחיר.
סמדר אלחנני: הוא יותר נמוך מ- 50.
סמדר אלחנני: למה?
ערן גרף: יש הבדל בין השלמת שיחה בין בזק לרט"ן, ולזה אנחנו מתייחסים, ולבין - - בזק.
ערן גרף: התעריפים של בזק נקבעו בוועדת גרונאו.
סמר אלחנני: בוועדת גרונאו אמרו שזה היה צריך להיות שווה.
סמר אלחנני: תקנות הטלגרף האלחוטי (רשיונות, תעודות ואגרות)(תיקון מס' 2) מכתב שר התקשורת מיום כ"ג באדר התשס"א (18.03.01)
דורי צ'יקו: לגבי תקנות הטלגרף האלחוטי אנחנו בעצם באים לעשות 4 שינויים, שאנחנו מציעים בתקנות.
דורי צ'יקו: הראשון שבהם מדבר על תחנות עסק רט"ן, ופה אנחנו מדברים לאור מכרז הסלולר שהתחלנו למכור את מסמכיו ב- 28 לחודש הקודם.
דורי צ'יקו: אנחנו מקצים לחברות שיזכו במכרז תדרים נוספים שלא נכללים באגרות שקיימות כיום.
דורי צ'יקו: סך כל התדרים שאנחנו מקצים במכרז זה 175 מגה הרץ.
דורי צ'יקו: מתוכם, 40 מגה הרץ הם מעל לתקרת גובה האגרה שקיימת כיום.
דורי צ'יקו: האגרה כיום נקבעה עד 2 ג'יגה הרץ, ואנחנו רוצים להרחיב את זה ל- 2.2.
דורי צ'יקו: מדובר בתיקון טכני, כדי שה- 40 מגה הרץ האלה ייכללו באגרות.
סמדר אלחנני: מי משתמש בתדרים האלה עכשיו?
דורי צ'יקו: בחלק מהתדרים הצבא משתמש, והוא מפנה אותם.
נחום לנגנטל: מה צפי ההכנסה שלכם כתוצאה מזה?
דורי צ'יקו: ההכנסה מהשינוי ל- 2.2, כאשר מדובר ב- 40 מגה הרץ, וזה אומר, בתשלום של מלוא גובה האגרה, ב- 29 מיליון ₪ לשנה.
קובי זכאי: ומה הם תנאי הרשיון שקשורים לאותו עניין?
דורי צ'יקו: זה לא קשור לבקשה.
קובי זכאי: זה מאד קשור.
קובי זכאי: זה מס על מס על מס.
נחום לנגנטל: אתה לוקח ממנו כסף על המוצר, כדי שהוא יוכל לספק לך אותו.
נחום לנגנטל: הוא כבר שילם לך על התדרים.
נחום לנגנטל: העלות הזו בסוף תתגלגל על מישהו.
יוסף יצחק פריצקי: על הצרכן הסופי.
קובי זכאי: אני מבקש להבהיר.
קובי זכאי: לטעמנו, משרד התקשורת מנהיג מערכת של שלושה מעגלי מס: מס על מס על מס.
קובי זכאי: אבהיר מדוע: כדי לקבל את הרשיון, "פרטנר" שילמה בזמנו 400 מיליון דולר.
קובי זכאי: היום, כשמדובר בתדרים הנוספים האלה, מקיים משרד התקשורת מכרז שהמינימום לתשלום הוא 100 מיליון דולר.
קובי זכאי: זאת אומרת – בפחות מזה לא נקבל את התדרים הנוספים.
קובי זכאי: נשלם עוד 100 מיליון דולר, נשלם תמלוגים של 8 אחוז מההכנסות, ובנוסף – אגרות תדרים.
קובי זכאי: על אותו דבר, על אותם שימושים, על אותה הקצאה – יש פה מס על מס על מס.
קובי זכאי: זה מצב בלתי נסבל, ואני חושב שזה גם לא כלכלי להטיל מס על מס על מס, על אותו שירות ועל אותם תדרים.
יוסף יצחק פריצקי: ברור שזה מייקר את השירות בצורה בלתי רגילה.
יוסף יצחק פריצקי: יש לי שאלה לנציג משרד התקשורת: ההכנסות האלה הן הכנסות ייעודיות, או הכנסות לקופת המדינה?
רביב סובל: אלה הן הכנסות לקופת המדינה.
יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת שזה לא בא לפתח איזושהי רשת, זה עוד מס.
רביב סובל: זה נועד לייעל את השימוש בתדרים.
סמדר אלחנני: זה מוצר חסר.
סמדר אלחנני: יש מחסור בתדרים.
יוסף יצחק פריצקי: אני אומר דבר פשוט: במדינת ישראל יש יותר טלפונים סלולריים מאשר טלפונים נייחים.
יוסף יצחק פריצקי: יש כ- 3 מיליון טלפונים נייחים ו- 4.5 מיליון סלולריים.
יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת שזה מכשיר יותר עממי, ואני משלם בישראל הרבה יותר ממה שמשולם באירופה, למשל, על השימוש בתדר.
רביב סובל: כי במדינה שלנו הממוצע לשיחה למנוי הוא בין הגבוהים בעולם.
יוסף יצחק פריצקי: אז לי יש אינטרס מאד ברור, שאם יש 4.5 מיליון מנויים, אני צריך שהשירות הזה לא יהיה להם יקר.
יוסף יצחק פריצקי: זה כבר לא שירות אקסקלוסיבי, זה עממי.
יוסף יצחק פריצקי: לכן, אם מביאים פה אגרה שבסופו של דבר תתגלגל לצרכן, אני רוצה להבין למה.
יעקב ליצמן: אני, בסופו של דבר, תומך בזה.
יעקב ליצמן: זה לא שאני כל כך נלהב לתמוך בכל הנושא הזה, אבל עדיף לי שבסופו של דבר זה ייפול על האזרח.
יעקב ליצמן: עדיף לי שזה ייפול ככה מאשר יותר גבוה.
אורי אולניק: אני רוצה להעיר לגבי הדברים שאמר נציג "פרטנר".
אורי אולניק: בשעתו היה ויכוח מאד גדול, גם בעיתונות, בין עמדת משרד התקשורת לעמדת משרד האוצר לגבי סכום המינימום.
אורי אולניק: הסכום שנקבע במכרזים הוא סכום נמוך לעין ערוך לעומת מה שדרשו נציגי האוצר – נמוך כמעט פי 4.
אורי אולניק: הדבר השני – לאחרונה נפגש שר התקשורת עם נציגי כל חברות הסלולר.
אורי אולניק: הם הביעו בפניו קשיים שהם רואים לגבי תשלום סכום המינימום במכרז, והוא בהחלט אמר שעכשיו, לאחר שהמכרז יצא לדרך, בזמן ההערות והתיקונים במכרז הוא רוצה לשמוע את כל העמדות של השחקנים, ושוב – לגבי אותו סכום השקעה מינימלי וועדת המכרזים תשקול בהחלט את העמדות שיושמעו בפניה.
אורי אולניק: אין כל חובה.
אורי אולניק: ברור שכל מפעיל קיים מעוניין להתפתח וללכת למכרז הזה.
אורי אולניק: צפוי שהמפעילים ירצו להשתתף, אך ברור שאין מדובר באותה רצועת תדרים.
אורי אולניק: האגרה שבגינה מתבקש השינוי זה עבור מה שלא מצוי בפס התדרים שמשתמשת בו היום חברת "פרטנר".
אורי אולניק: היא הולכת לתחום חדש, לשירותים חדשים.
קובי זכאי: יש לי הערת תשובה, ולאחר מכן – לגבי תוכן התקנות עצמן.
קובי זכאי: דיברו פה על פסים מלוכלכים.
קובי זכאי: הפסים ש "פרטנר" קיבלה הם מאד מאד מלוכלכים, אתם יודעים את זה.
קובי זכאי: לכן גם לא תהיה לא ברירה גדולה אלא להשתמש בתדרים נוספים, שאתם מקצים במסגרת המכרז הזה.
קובי זכאי: להציג את זה באופן שהוצג – אין להם חובה, זו קצת היתממות.
קובי זכאי: מפעילים לא יכולים להרשות לעצמם לא לגשת למכרז הזה.
קובי זכאי: לומר שאין חובה זה נכון, אבל לא במקרה הזה.
קובי זכאי: מדובר בכפל תשלומים או מסים או אגרות לרשויות המדינה, על אותו שימוש ועל אותו נכס, שהוא במחסור או לא במחסור, ואני חושב שזה לא במקום.
ישראל כץ: אני מציע שבנסיבות העניין נאשר את העניין.
ערן גרף: הנושא השני שעליו אנחנו מדברים הוא מערכות גישה אלחוטית.
ערן גרף: במכרז, שהיום אנשים מקבלים את הבקשות הבסיסיות במערכות גישה אלחוטית שבעצם יתחרו ברשת של בזק מקצים הרבה מאד תדרים לחברות שיזכו.
ערן גרף: עקב כך באנו במטרה להוזיל את אגרות התדרים בכדי שהחברות החדשות יוכלו לנצל טוב יותר את התדר שהם יקבלו, ובעיקר לאור העובדה שהם ינצלו אותו בשלבים.
ערן גרף: תהיה מערכת מלאה בכל תחומי התדר שהם ירכשו מהתחלה.
ערן גרף: קבענו כבר מדרוג כלשהו, כך שבשנים הראשונות הם ישלמו באופן משמעותי פחות.
ערן גרף: הנושא השלישי – אנחנו מדברים על שידורים לציבור מתחנות הרדיו.
ערן גרף: שינינו את המדרוג שקיים כיום, כך שיהיה עידוד לתחנות הרדיו לשדר בהספקים נמוכים יותר, בכלל – שיגרום לנו אפשרות לחזרה לתדר וגם להפרעות פחות גדולות בין התחנות השונות.
ערן גרף: ברגע שירדו להספקים נמוכים, גם אם לא ירדו – עצם העידוד עצמו יגרום להוזלה לחברות שיישארו בהספקים נמוכים יותר.
ערן גרף: לחברות שמשדרות בהספקים גבוהים יותר יהיה תמריץ לרדת להספקים נמוכים יותר.
ישראל כץ: איזו הוזלה יש, באיזה קנה מידה?
ערן גרף: אנחנו מדברים על הוזלה של כ- 37 אחוז על כל מגה הרץ.
ערן גרף: אנחנו בעצם קבענו גם מדרגה נמוכה יותר.
יוסף יצחק פריצקי: יש כאן דבר שהוא לא נורמלי, עם כל הכבוד הראוי.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שאתם רוצים לעודד את השימוש בהספקים נמוכים יותר, אבל מצד שני אתם לא עושים כלום כנגד רדיו פיראטי.
יוסף יצחק פריצקי: למה מעלים הספקים?
יוסף יצחק פריצקי: – משום שיש הפרעות תדר.
יוסף יצחק פריצקי: לא קולטים, אז מעלים הספקים על מנת שיקלטו.
יוסף יצחק פריצקי: אתה לא יכול לומר – תשדרו בהספקים נמוכים, ולא לעשות כלום לאלה שמפריעים בשידור.
יוסף יצחק פריצקי: בינתיים הם לא עושים כלום.
יוסף יצחק פריצקי: לא יכול להיות שמי שבסדר "נדפק" ומי שאינו בסדר – לא עושים לו שום דבר.
ישראל כץ: אתה רומז שעכשיו הולכים להסדיר את זה, כדי שיהיה אפשר להסדיר את ה - -?
יוסף יצחק פריצקי: אני לא רומז לכלום.
יוסף יצחק פריצקי: מבקשים פה עכשיו העלאת כסף לתדרים.
יוסף יצחק פריצקי: מנסים לעודד תדרים נמוכים.
יוסף יצחק פריצקי: מצוין, כדי לנצל טוב יותר את הספקטרום.
יוסף יצחק פריצקי: לא הולכים להכשיר את הערוצים האחרים.
יוסף יצחק פריצקי: כאן יש בעיה של ספקטרום של הכשרת הערוצים האחרים, כי יש דיגיטציה, אבל נעזוב את העניין הזה לרגע.
יוסף יצחק פריצקי: עם זאת, אי אפשר לעודד מצד שני שימוש בתדרים הנמוכים ולא לעשות מלחמה כנגד אנשים שמשתמשים בתדרים הנמוכים האלה.
אורי אולניק: מן הראוי לומר מה המצב העובדתי.
אורי אולניק: תחנות הרדיו האזורי אינן משלמות אגרות תדרים.
אורי אולניק: לכן, רק בהתייחס לסוגיית אגרות התדרים – אין למעשה הבדלים בין השחקנים בשוק, בין החוקיים לבין אלה שאינם חוקיים.
אורי אולניק: משרד התקשורת בהחלט סבור שעל תחנות הרדיו לשלם את אגרות התדרים.
אורי אולניק: בצד העובדה הזו פנה שר התקשורת הקודם לחשב הכללי במשרד האוצר, מתוך הבנה למצוקת תחנות הרדיו האזורי בתחילת דרכן, על אף שהתוצאות הכספיות של השנה האחרונה מראות שיפור אצלן – בבקשה הזו היתה מעין מחילת חובות בכל הנוגע לאגרת התדרים לתחנות הרדיו האזוריות.
אורי אולניק: טרם נתקבלה תשובה מהחשב הכללי לפניה הזו.
חנה גרטל: סליחה, נאמר שתחנות הרדיו האזוריות לא משלמות דמי תדר - -
קריאה: עושות דין לעצמן ולא משלמות.
חנה גרטל: אבל יש לזה שתי סיבות טובות: האחת, התחנות הפיראטיות עולות על הדרים שלנו, אין לנו תדר נקי.
חנה גרטל: אנחנו נתקלים בחומה שאנחנו לא יכולים לעבור אותה.
חנה גרטל: אין לנו תדר.
חנה גרטל: ברגע שיהיה לנו תדר, ניתן יהיה להתווכח על דמי התדר.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להציע לכם הצעה – דמי התדר ישולמו, בתנאי שהם יהיו מיועדים לקרן שתטפל ברדיו הפיראטי.
ישראל כץ: אני מציע שנסיים את סעיף ד', כדי שנוכל להתייחס לכל הדברים יחד.
דורי צ'יקו: הסעיף האחרון הוא גם תיקון טכני.
דורי צ'יקו: אנחנו מדברים בו על רשיונות סחר, שזה בתי עסק שמקודדים מכשירי אלחוט.
דורי צ'יקו: אנחנו רוצים שבמקום שהאגרה תהיה אגרה שנתית, על סך אלף ₪, שזו תהיה אגרה דו שנתית על סך 1,800 ₪.
נחום לנגנטל: אחד הדברים שעלו בוועדה לגבי רשות השידור הוא ש "רדיו מורשת" לא מקבל את התדר המתאים לו.
נחום לנגנטל: יש משדרים, הכל קיים, אך הוא לא משדר.
נחום לנגנטל: שומעים אותו רק משעה 4 או 6 אחרי הצהריים, כי זה מה שניתן, כרגע.
נחום לנגנטל: אומרת רשות השידור שיש החלטה, יש תקציב, וגם ניקנו המשדרים, אך משרד התקשורת לא מאפשר את הדבר הזה.
נחום לנגנטל: מה האמת בסיפור?
קובי אלפנדרי: אני רוצה להתייחס לנושא הרדיו הפיראטי.
קובי אלפנדרי: באגף הספקטרום של משרד התקשורת, אליו אני שייך, קיימת יחידת פיקוח.
קובי אלפנדרי: הבעיה היא שהמשאבים שלה אינם גדולים.
קובי אלפנדרי: כמות כוח האדם שם מועטה ביותר.
קובי אלפנדרי: הם עושים ימים כלילות בניסיונות חוזרים ונשנים על מנת לנסות ולהוריד את התחנות הפיראטיות.
קובי אלפנדרי: לעתים אנחנו שומעים עליהם ברדיו, כאשר יש הפרעות למטוסים בנתב"ג.
קובי אלפנדרי: שוב – זה עניין של כוח אדם, שנדרש לפעילות אינסופית סביב השעון, בנושא הזה של הפעילות על הרדיו הפיראטי.
יעקב ליצמן: כמה חסר לכם?
קובי אלפנדרי: יש שם שני אנשים וחצי.
קובי אלפנדרי: לגבי תקציב אני לא יכול לענות לך.
קובי אלפנדרי: הבעיה היא בעיה אמיתי שקיימת בשטח.
קובי אלפנדרי: מעבר לכך – לא ייתכן שניתנו רשיונות כחוק לרדיו האזורי והם לא ישלמו על דברים שהם משתמשים בהם.
כוכי מרדכי: אבל הרדיו האזורי צריך לקבל תמורה ראויה לכשהוא ישלם.
קובי אלפנדרי: כאשר לא אוספים את הזבל אני גם לא מקבל תמורה מלאה על הארנונה שאני משלם.
כוכי מרדכי: לא, זה מוצר אחר.
קובי אלפנדרי: זה בכלל לא מוצר אחר.
קובי אלפנדרי: יש פה משאב שהוא מצומצם.
קובי אלפנדרי: יש לנו מדיניות של אגרות הספקטרום, בין היתר מהסיבה הזו - -
ישראל כץ: אבל משרד התקשורת פנה וביקש למחוק את החובות הללו.
אורי אולניק: רק את חובות העבר, וחלק.
ישראל כץ: הממשלה בכובע אחד ממליצה למחוק, אתם באים ורוצים לגבות.
ישראל כץ: אולי כדאי שהממשלה תגבש את עמדתה קודם כל, בסוגיה הזו.
רביב סובל: יש כאן מכלול של סוגיות.
רביב סובל: משרד התקשורת נמצא כאן.
רביב סובל: הם סבורים שצריך לוותר.
רביב סובל: אני לא נציג החשב הכללי, ואני לא יודע מה הוא יחליט.
רביב סובל: בכל אופן – אני לא בטוח שאנחנו נתמוך בזה.
רביב סובל: לגבי הסוגיה של השימוש בתדר וההפרעות לתדר – הבעיה היא לא בעיה פיקוחית.
רביב סובל: זה לא עניין של תקציבים לאגף הספקטרום וליחידת הפיקוח, למרות שהם התנו את הסייגים לשידרוג היחידה.
רביב סובל: חבל שהדיונים מופרדים בין ועדת הכלכלה וועדת הכספים, אבל זה נידון רק לפני חודש בוועדת הכלכלה.
רביב סובל: זה עניין מערכתי של ענישה פלילית ואחרת, על מי שמשדר באופן בלתי חוקי.
רביב סובל: דבר שני - קרה שנתנו יותר רשיונות, כאשר אחד הניסיונות זה לייעל את השימוש בתדרים על ידי מתן יותר רשיונות לתדר, כדי להקל על איזושהי מצוקה, או תחושה של אנשים.
סמדר אלחנני: היה ניסיון לשחרר תדרים מהצבא.
סמדר אלחנני: היה שימוש לא יעיל של הצבא עשה בתדרים.
יוסף יצחק פריצקי: הצבא עובר לדיגיטציה וזה בסדר גמור.
סמדר אלחנני: האם קיבלו בחזרה?
סמדר אלחנני: כי גם שילמנו עבור זה.
רביב סובל: זה חוזה שפרוס על כמה שנים.
רביב סובל: חלק שוחרר וחלק ישוחרר בשנים הקרובות.
סמדר אלחנני: זאת אומרת שיש פוטנציאל לעוד תדרים.
חנה גרטל: זה תדרים לא לרדיו.
קובי זכאי: לעניין החלק שעוסק באגרות תדרים ותחנות עסק רט"ן – לכאורה התיקון שמתבקש הוא בסך הכל הרחבת תחום התדרים עליהם אפשר להטיל אגרות, אבל למעשה התוצאה היא הרבה יותר מהותית.
קובי זכאי: עד היום, בעלי רשיונות קיבלו תדרים יחד עם הרשיונות שלהם.
קובי זכאי: נקבע מלכתחילה שלשנים הראשונות הם ישלמו אגרות תדרים בשיעור שמתחיל מ- 20 אחוז ועולה בהדרגה עד שבשנה החמישית הוא 100 אחוז מתעריף האגרה.
קובי זכאי: כתוצאה מהמכרזים החדשים יקצו תחומי תדרים חדשים לבעלי רשיונות קיימים, ויכול להיות שגורם חדש יבקש רשיון רט"ן, ויקבל את אותו תחום תדרים.
קובי זכאי: מה שיקרה הוא שהוא יקבל הנחה בשנים הראשונות, בהתאם לתקנות, ובעלי רשיונות קיימים כבר לא יקבלו את ההנחה הזו.
קובי זכאי: זאת אומרת – על אותו ערוץ תדרים שכולם שילמו דמי רשיון מלאים, החדש ישלם 75 אחוז מהם.
קובי זכאי: בעלי הרשיונות הקיימים ישלמו אגרות תדרים בשיעור גבוה יותר ממי שמקבל רשיון לראשונה.
קובי זכאי: יש בזה אפליה לרעת בעלי הרשיונות הקיימים, וצריך לתקן אותה.
רביב סובל: אין פה אפליה, יש פה הקלה כלפי אנשים - -
קובי זכאי: סליחה, מדובר פה על תדרים חדשים לגמרי.
קובי זכאי: כולם משלמים דמי רשיון.
קובי זכאי: החדש משלם אפילו 75 אחוז ממה שמשלם הקיים.
קובי זכאי: בנוסף הוא מקבל הנחות על תדרים חדשים, שכולם עושים בהם שימוש לראשונה.
קובי זכאי: השימוש הוא אותו שימוש.
קובי זכאי: מדובר פה באפליה על אגרה שמוטלת על שימוש.
קובי זכאי: אפליה כזו לא תוכל לעמוד.
נחום לנגנטל: אני שאלתי שאלה, ולא קיבלתי עדיין תשובה.
אורי אולניק: לגבי השאלה שלך – תקבל תשובה פרטנית ממשרד התקשורת.
אורי אולניק: אני לא יודע את מלוא הפרטים.
אורי אולניק: מקצת הפרטים שידועים לי הם שיש ויכוח בין משרד התקשורת לבין רשות השידור לגבי התדר שבו שידרה "רדיו מורשת".
אורי אולניק: בשעתו, לפני כ- 5 או 6 שנים נחתמו תקנות שמסדירות את השימוש בתדרים, היכן רשות השידור משתמשת, היכן תחנות הרדיו, גלי צה"ל וכדומה.
אורי אולניק: אותו תדר של הרשת המסורתית לא נכלל בגדר מה שהיה מגיע לרשות השידור בתוך אותן תקנות.
אורי אולניק: עקב כך התעוררה איזושהי מחלוקת לגבי הרדיו הזה.
אורי אולניק: שוב – זו תשובה לא מלאה, ואתה תקבל תשובה מלאה.
נחום לנגנטל: אני אודה לך אם תוכל גם לפתור את הבעיה, מעבר להסבר מדוע זה כך.
נחום לנגנטל: יש פה שלושה משדרים שניקנו כראוי, ויש אנשים שזו עבודתם והם מחוסרי עבודה.
דורי צ'יקו: לגבי הטענה של נציג "פרטנר", התיקון שנעשה הוא תיקון אחד.
דורי צ'יקו: מה שאתה מעלה זו סוגיה שיכול להיות שצריך ללבן, אך זה בלי כל קשר לתיקון שנעשה, הואיל וגם אם לא ייעשה התיקון הזה, התדרים שתקבלו הם חדשים.
קובי זכאי: לכן צריך לעשות את הדיפרנציאציה כמו שעושים לבעל רשיון חדש שיקבל את אותם תדרים.
דורי צ'יקו: זה לא קשור לתיקון הספציפי הזה.
קובי זכאי: זה קשור ועוד איך, כי פירושן של התקנות, כאשר הוועדה תאשר אותן, הוא שכאשר אנחנו נקבל את התדרים אנחנו נשלם לפי השנים שבהן קיבלנו את הרשיון לראשונה.
קובי זכאי: "סלקום" ו "פלאפון" ישלמו תשלום מלא, ואנחנו נשלם 50 אחוז.
קובי זכאי: בעל רשיון חדש ישלם 20 אחוז.
קובי זכאי: זו אפליה שלא עומדת.
טל אופק: בכל מקרה, הבעיה שאתה מעלה לא קשורה כרגע לתיקון.
טל אופק: הבעיה הזו יכולה להתעורר באותה מידה כאשר מפעיל קיים עובד על תדרים חדשים, או אפילו במכרז הספציפי, כרגע, מכרז הרט"ן שמתנהל כרגע.
טל אופק: רק חלק קטן מהתדרים שמוקצים הוא מהתחום שבין 2 ג'יגה הרץ ל – 2.2 ג'יגה הרץ.
טל אופק: רוב התדרים האחרים הם בתחום שקיים היום ומוסדר היום בתקנות.
טל אופק: אז הטענה שאתה מעלה היא טענה כללית, היא לא רלבנטית כרגע לתיקון הטכני של המשרד עצמו.
קובי זכאי: היא רלבנטית, כי ייווצר מצב משפטי שאם לא יתקנו אותו הוא ייצור בעיה.
נחום לנגנטל: כאשר אתם מגיעים לפה ומסבירים לנו שהתיקונים הם "רק" תיקונים טכניים, וכל כך מתעקשים עליהם, זה רק מעורר אצלנו שאלות מדוע אתם כל כך מתעקשים.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש דבר אחד – אני אצביע בעד, אבל אני מבקש התחייבות של יושב ראש הישיבה להמציא לי וליתר חברי הוועדה שיבקשו פירוט של מה שנעשה במשרד התקשורת בשנה האחרונה מבחינת תקציב, כוח אדם והעמדות לדין, בכל הנושא של רדיו פיראטי.
ישראל כץ: אני גם מבקש שההערה של נציג "פרטנר" תילקח בחשבון.
ישראל כץ: אתם אומרים שאין בעיה, והוא אומר שייתכן שתהיה.
ישראל כץ: אז תבדקו.
ישראל כץ: אם כן, מיצינו את העניין, ואנו נאשר את התיקון בכפוף לבדיקת הטענה של נציג "פרטנר" בנושא האפליה.
ישראל כץ: תקנות בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (תיקון) מכתב שר התקשורת מיום ט' באדר התשס"א (04.03.01)
מירה דאיבוג: אני רוצה לבקש מכם לאשר לנו שירות פדיון מלוות חובה.
מירה דאיבוג: אמנם השירות קיים בבנק הדואר כבר כ- 10 שנים, אבל במתכונת שונה.
מירה דאיבוג: עד היום בעל תעודת מלווה היה ניגש לאשנב, מבקש פדיון, והיו נותנים לו את ערך התעודה בניכוי עמלה.
מירה דאיבוג: למרות שהשירות קיים כבר עשר שנים, כמובן שאפשר לפדות גם בבנק ישראל, ונשארו למעלה מ- 300 אלף בעלי תעודות שלא באו לפדות.
מירה דאיבוג: ההשערה היא שלפחות חלק גדול מזה קרה עקב אבדן תעודות.
מירה דאיבוג: לכן בנק ישראל מבקש ליזום מבצע חדש לפדות מלוות שלא כנגד תעודות המלווה המקוריות, אלא באמצעות תעודות זכאות שיונפקו עכשיו וישולחו לבעלי המלוות הביתה.
מירה דאיבוג: לצורך ביצוע מבצע הפדיון החדש פנה בנק ישראל לבנק הדואר וביקש לשתף פעולה, כאשר בנק הדואר יקבל באופן ממוחשב on-line את קובץ הזכאים, ועל פי קובץ הזכאים ייעשה הפדיון.
מירה דאיבוג: בעל תעודת הזכאות שיקבל אותה בדואר ייגש לסניף הדואר ויוכל לפדות.
מירה דאיבוג: תיעשה בדיקה, ואם אכן האדם מופיע ברשימה – הוא יקבל את ערך פדיון התעודה.
מירה דאיבוג: השינוי שאנחנו מבקשים הוא במבנה האגרות עבור הפדיון.
מירה דאיבוג: עד היום, מה שהיה קיים כאגרה בסיסית, זה אחוז אחד, ואנחנו מבקשים להשאיר גם היום אחוז אחד.
מירה דאיבוג: זה גם מה שנקבע במערכת הבנקאית.
מירה דאיבוג: השוני העיקרי זה באגרות מזעריות והאגרות המרביות.
מירה דאיבוג: אנחנו מבקשים להעלות את האגרה המזערית, וזה לצורך כיסוי הוצאות תפעול של המבצע הזה.
מירה דאיבוג: יש, כמובן, עלויות של חיבור on line, תכנה, ומתן השירות.
מירה דאיבוג: כדי שנוכל לבצע את זה צריך להעלות במקצת את האגרות המזעריות.
מירה דאיבוג: מה שרציתי להדגיש הוא שבכל מקרה זה זול יותר בהרבה מהמערכת הבנקאית, ואם אנחנו בודקים את העלות האלטרנטיבית, שאזרחים יוכלו לגשת ולפדות בבנק ישראל עצמו – יש גם הבדל גדול.
מירה דאיבוג: מי שקרוב לאזור המרכז יכול לגשת, אבל אפילו עלות ההגעה לפדיון בבנק ישראל היא הרבה יותר זולה מהעלות שאנו מבקשים כאן.
סמדר אלחנני: בנק ישראל באמת עושה מבצעים גדולים לנסות ולפדות את כל אגרות החוב.
סמדר אלחנני: יש כ- 300 אלף אגרות כאלה.
סמדר אלחנני: בדרך כלל מדובר בסכומים קטנים.
סמדר אלחנני: לכן חלק מהאנשים לא באים.