GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ראובן קוגן: זה לא איזשהו מס שרצינו מלכתחילה להציל אותו אלא הוא נובע אך ורק מהבעיות הפיסקליות של תקציב המדינה.
<ראובן קוגן: אני מבין שכבר נחשפתם והסבירו לכם מה בדיוק הבעיות בצד ההכנסה בתקציב 2013 ו-2014.
<ראובן קוגן: בסופו של דבר התקבלה החלטה ששוק הנדל"ן כן צריך לשאת בנטל בסגירת הבור של כ-14 מיליארד שקלים בצד ההכנסה.
<ראובן קוגן: כשניסינו לראות מהי הקבוצה שיהיה אולי הכי פחות לא נכון להטיל עליה את הגזרה הזאת, עשינו איזשהו ניתוח בקרב אותן קבוצות רוכשים שיש היום בשוק ומה שאני מציג כרגע, זה בעצם את המצב הקיים.
<ראובן קוגן: היום מיסוי מקרקעין, בניגוד לכל כלים ממשלתיים אחרים, אינו מבדיל בין רוכש דירה ראשונה – כלומר, זוג צעיר שהוא חסר דירה ורוכש את הדירה הראשונה שלו – וכל הכלים של משרד השיכון מתייחסים היום לנושא הזה של זכאי מענקים או זכאי סיוע או זכאי כל דבר אחר, משכנתאות מסובסדות, כאשר מדובר אך ורק ברוכשי דירה ראשונה.
<ראובן קוגן: לגבי מיסוי מקרקעין, הוא אינו מבדיל בין רוכשי דירה ראשונה לרוכשי דירה נוספת או מי שמחליף את הדירה.
<ראובן קוגן: המהלך הזה בעצם מתלבש בדיוק על העניין הזה של הפרדה בין דירה יחידה שאינה דירה ראשונה לבין דירה יחידה שאינה שיפור של מצב המגורים של בן אדם וזה מתוך הנחה שבכל זאת חסרי הדיור נמצאים בנחיתות מסוימת ויש כאלה שיאמרו נחיתות אפילו גדולה יותר מכאלה שכבר יש להם דירה כי הם כבר צברו את ההון הנדרש לרכישת הדירה הראשונה, שזה היום אחד החסמים היותר גדולים של זוג צעיר להגיע לדירה.
<ראובן קוגן: מדובר על כרבע מהסכום – המינימום – ממחיר הדירה שזוג צעיר צריך להביא כדאון פיימנט, ככסף מהבית.
<ראובן קוגן: במחירי הדירות של היום, סכו של כמיליון ומאתיים אלף שקלים, מדובר על לפחות ב-300 אלף שקלים.
<ראובן קוגן: זה כמובן צעד לא פשוט.
<ראובן קוגן: כשמדברים על משפרי הדיור, המצב הזה הוא לא כזה.
<ראובן קוגן: כלומר, כדי לבוא ולהגדיל את ההון הנדרש כדי לשפר דירה, בדרך כלל ממשכנים את הנכס הקיים ומגדילים את המשכנתא ועם הריביות הנמוכות היסטורית שקיימות היום בשוק, הצעד הזה הוא יותר פשוט מאשר לבוא ולהתחיל לחסוך עוד עשרות או לפעמים מאות אלפי שקלים כאשר מדובר בזוגות הצעירים.
<ראובן קוגן: נכון להיום בעל דירה יחידה, כפי שאמרתי, במקרה הזה זה גם חסר דירה וגם מי שיש בבעלותו דירה, נהנה מפטור, בעצם שיעור במס אפס, עד 1,47 מיליון שקלים.
<ראובן קוגן: אחרי כן יש לו מדרגה של שלושה וחצי אחוזים עד 1,7 מיליון שקלים ומעל זה, חמישה אחוזים מס רכישה.
<ראובן קוגן: עוד דבר אחד היסטורית שאני לא בטוח שהוא במצגת.
<ראובן קוגן: עד שנת 2005 דירות יחידות שילמו חצי אחוז מס רכישה, גם דירה ראשונה וגם משפרי הדיור.
<ראובן קוגן: כאמור, בהצעה הזאת אנחנו מדלגים על רוכשי דירה ראשונה ומתמקדים באירוע הזה רק במשפרי הדיור.
<ראובן קוגן: לגבי מס רכישה למשקיעים.
משה גפני: בדירה ראשונה גם היום הוא פטור.
<ראובן קוגן: אני אומר שעד 2005, גם דירה ראשונה שילמה חצי אחוז מס רכישה.
<שגית אפיק: היה חצי אחוז.
<שגית אפיק: בשלוש השנים האחרונות הוועדה העלתה מאוד את הסכום הפטור במיליון ו-470.
<שגית אפיק: הוא התחיל בעצם ממיליון והוועדה העלתה אותו.
<ראובן קוגן: גם הוועדה וגם המדדים.
<ראובן קוגן: כן.
<ראובן קוגן: יושב ראש הוועדה הקודם העלה את המדרגה.
<ראובן קוגן: דרך אגב, אני חושב שגם בדיונים אז, מה שעמד לנגד עיני הוועדה היו גם חסרי הדיור ורוכשי דירה ראשונה ולאו דווקא משפרי דיור, אבל כמו שאמרתי, החוק לא הבדיל בין שתי הסוגיות ולכן גם לא התייחסנו אנחנו.
<ראובן קוגן: למטה אתם רואים את מדרגות מס הרכישה למשקיעים, שזה משהו שאושר כאן במאי כהארכת הוראת שעה עד סוף שנת 2014 ואנחנו לא נוגעים בזה במהלך הזה אלא זה נשאר כמו שזה.
<ראובן קוגן: כמו שאמרתי, זאת לא הייתה החלטה פשוטה.
<ראובן קוגן: בסוף היינו צריכים להסתכל על מה הם השיקולים בכל זאת שמצדיקים הגדלת נטל המס על רוכשי דירות בשוק הנדל"ן.
<ראובן קוגן: אתם מסתכלים על שיעורי הבעלות היום לפי עשירוני הכנסה.
<ראובן קוגן: העשירון התחתון, שיעור הבעלות שלו הוא כ-45 אחוזים.
<ראובן קוגן: העשירון העשירי מתקרב ל-85 אחוזים.
<ראובן קוגן: כלומר, מהבחינה הזאת הטלת מס על המוצר מהסוג הזה הוא מס פרוגרסיבי.
<ראובן קוגן: הוא מס שפוגע יותר בעשירים מאשר בחלשים.
<ראובן קוגן: הממוצע דומה לממוצע במדינות המפותחות.
<ראובן קוגן: אלה שלושת הזרמים של ענף הנדל"ן.
<ראובן קוגן: אנחנו מדברים על כמאה אלף עסקאות בשנה, 100- 110 אלף, תלוי בשנה.
<ראובן קוגן: האדום זה משפרי דיור והירוק הוא הזוגות הצעירים והמשקיעים.
<ראובן קוגן: ב-2011 יש איזה קיפאון וקצת ירידת מחירים שהייתה בשוק, גם בעקבות המחאה גם בעקבות חלק מהצעדים שגם הוועדה הזאת עשתה בין היתר.
<ראובן קוגן: אחרי כן הצעדים בוטלו אבל אולי נרחיב על זה בהמשך.
<ראובן קוגן: רואים ברבעון האחרון שמשקלם של הזוגות הצעירים הולך ויורד.
<ראובן קוגן: יכול להיות שזאת כן תופעה של חוסר יכולת להשיג את ההון הראשוני לרכוש את הדירה הראשונה.
<ראובן קוגן: על חשבונם משקלם של משפרי הדיור הולך ועולה כי להם אין את הבעיה הזאת והריביות עדיין הולכות ויורדות.
<ראובן קוגן: גם זה נותן אינדיקציה, ראשית, על משקל הרוכשים האלה, ושנית, על תרומתם לשוק עצמו ולמגמות בשוק.
<ראובן קוגן: כלומר, אם הרוכשים האלה הם פעילים מאוד, זה משפיע גם על הדינמיקה של המחירים בשוק, ואם הרוכשים האלה הם פחות פעילים, קבוצה כל כך גדולה משפיעה גם לעניין המחירים.
<ראובן קוגן: כאן השווינו את ההכנסה אל מול מחירי הדירות.
<ראובן קוגן: אתם רואים שהמשקיעים והזוגות הצעירים רוכשים פחות או יותר את אותו פרופיל של דירות.
<ראובן קוגן: המשקיעים כמובן רוכשים אותן לחסרי הדיור.
<ראובן קוגן: מי שרוכש דירה ראשונה, בדרך כלל נשאר באותם מחירים בהם הוא רוכש את הדירה.
<ראובן קוגן: הזוגות הצעירים מבחינת השכר, הם בשכר הכי נמוך.
<ראובן קוגן: משפרי הדיור, יש כמעט חמישים אחוזים הבדל בינם לבין שכר של הזוגות הצעירים וגם הדירות שהם רוכשים, הן דירות יותר יקרות, כמעט ב-35 אחוזים.
<ראובן קוגן: משקיעים, כמובן הם בהכנסה הכי גבוהה והם קונים את הדירות להשקעה ומתמקדים באותם פתרונות דיור שאפשר להשכיר אותן בצורה סבירה לחסרי הדיור, לאותם שוכרים, 550 אלף משקי בית ששוכרים היום דירות בישראל.
<ראובן קוגן: זה אולי יותר רלוונטי לדיון על מיסוי המשקיעים שנהיה בו יותר מאוחר ומנהל רשות המסים יציג את הנושא, אבל בהחלט המשקיעים מתחרים על אותם נכסים של הזוגות הצעירים.
<ראובן קוגן: הם פשוט משכירים את זה לאנשים שלא מצליחים להגיע לדירה אבל כרגע זה לא רלוונטי לעניין שלנו.
<ראובן קוגן: אנחנו מסתכלים רק על הפרופיל של ההכנסה של אותם רוכשים.
משה גפני: אני הייתי הולך על משפרי הדיור.
משה גפני: הם מרוויחים הרבה.
<ראובן קוגן: אם זאת הצעה של הוועדה.
משה גפני: לא של הוועדה.
משה גפני: משפרי הדיור, הם באמת עשירים.
<מיכאל שראל: מה שאנחנו רואים בתרשים הזה, אלה מחירי הדירות על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה למחירי הדירות והמדד של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה למחירי הדיור או לסעיף הדיור שבמדד המחירים לצרכן שמייצג מחירי שכירות.
<מיכאל שראל: שניהם מנוכים במדד המחירים לצרכן.
<מיכאל שראל: הקו הכחול הוא מחירי דירות.
<מיכאל שראל: הקו האדום הוא פחות או יותר מחירי שכירות.
<מיכאל שראל: אנחנו רואים שבשנים האחרונות חלה עלייה דרמטית במחירי הדירות אבל לא במחירי השכירות.
<מיכאל שראל: הפרשנות שלנו לעניין הזה, כמובן שזה יכול להיות מוסבר על ידי מספר גורמים, הפער הזה שנפתח בין מחירי הדירות למחירי השכירות.
<מיכאל שראל: זה לא ההסבר היחיד, אבל אחד ההסברים המרכזיים לכך הוא שהבעיה היא גם בצד הביקוש ולא רק בצד ההיצע.
<מיכאל שראל: כלומר, יש בעיה של תמרוץ יתר להשקעה בדירות.
<מיכאל שראל: לא רק בעיה שאין מספיק דירות משווקות או שאין מספיק דירות בשוק.
<מיכאל שראל: אם זאת הייתה הבעיה, היינו רואים את העלייה המקבילה גם בקו האדום במחירי השכירות כי לא היו מספיק מקומות לגור בהם.
<מיכאל שראל: אנחנו רואים שיש מספיק מקומות לגור בהם אלא שפשוט יש עודף ביקוש על פני היצע וכתוצאה מכך זה גורם לעלייה במחיר.
איציק שמולי: למה זה רלוונטי למשפרי דיור ולא למשקיעים?
<מיכאל שראל: זה מאוד רלוונטי, כי לגבי משקיעים, הם כבר ממוסים בצורה מאוד משמעותית, כפי שראית בשקף הקודם.
<מיכאל שראל: גם מבחינת מס השבח שאנחנו מציעים.
<מיכאל שראל: מבחינת המשקיעים, הם ממוסים כבר היום בצורה משמעותית ואנחנו מציעים להגדיל את המיסוי על משקיעים על ידי הטלת מס שבח על דירות לא יחידות.
<מיכאל שראל: למעשה המשקיעים כבר ממוסים בצורה מאוד משמעותית.
<מיכאל שראל: לגבי משפרי הדיור, הם כן נכנסים לכאן כי בסופו של דבר צריך להסתכל לא רק על מספר הדירות אלא על הביקוש לדיור.
<מיכאל שראל: אפשר לבטא את זה גם במטרים למשל, כמה מטרים מרובעים מוצעים בשוק וכמה מטרים מרובעים מבוקשים.
<מיכאל שראל: כשיש עודף של ביקוש על פני היצע, המחירים עולים.
<מיכאל שראל: יכול להיות שמבחינת מספר הדירות, זה אותו מספר דירות והביקוש בעצם מדביק את ההיצע, אבל אנשים רוצים דירות יותר גדולות מההיצע שקיים בשוק מבחינת המטרים שקיימים בשוק ברגע נתון וכתוצאה מכך יש עליית מחירים.
<מיכאל שראל: משפרי הדיור גורמים לדבר הזה.
<מיכאל שראל: אם לכולם יש נגיד מאה מטרים מרובעים ובשוק יש מספיק דירות למאה מטרים מרובעים לכולם, אבל פתאום אנשים רוצים 120 מטרים מרובעים, כתוצאה מכך יש עודף ביקוש, לא של דירות אלא של מטרים, ואז תהיה עליית מחירים וזאת בדיוק עליית המחירים שנובעת מעודף תמרוץ להשקיע בדירות יחסית לנכסים אחרים.
<מיכאל שראל: אנחנו רואים שבעשר השנים האחרונות נוצר פער משמעותי מבחינת התמרוץ להשקיע בנדל"ן למגורים על פני השקעות אחרות.
<מיכאל שראל: בשנת 2003 הוחל מס רווח הון ומס דיבידנדים בשוק ההון בשיעור של 15 אחוזים ולאחר מכן המס הזה הועלה, ב-2006, לעשרים אחוזים וב-2012 הועלה ל-25 אחוזים.
<מיכאל שראל: בנוסף יש מס יסף, החל מ-2013, כך שזה בעצם 27 אחוזים, כאשר בשוק הנדל"ן, הפער לטובת שוק הנדל"ן, על פני שוק ההון, הלך וגדל בעשור האחרון ובין היתר זה ממריץ השקעות בנדל"ן למגורים.
<מיכאל שראל: זאת בדיוק הסיבה שאנחנו חושבים לטפל בזה.
<מיכאל שראל: אם אתם מסתכלים מצד הזוגות הצעירים, המהלך הזה לא רק שהוא לא פוגע בזוגות צעירים, כפי שראובן הסביר, אלא הוא בעצם יסייע לזוגות הצעירים.
<מיכאל שראל: מה שהמהלך הזה יעשה, הוא יקטין את הביקוש להשקעה בנדל"ן וכתוצאה מכך תהיה התמתנות או ירידה במחירי הנדל"ן.
<מיכאל שראל: כלומר, עודף הביקוש הזה לעומת ההיצע הקיים ירד וכתוצאה מכך המחירים שיעמדו בפני הזוגות הצעירים, המחירים האלה יהיו נמוכים יותר כתוצאה מהחלת המס על משפרי דיור.
ניסן סלומינסקי: זו הסיבה המרכזית בגינה אתם עושים את החוק הזה.
מיקי רוזנטל: אתה אפילו לא מאמין לעצמך.
ניסן סלומינסקי: זאת הסיבה המרכזית?
<מיכאל שראל: זאת לא הסיבה המרכזית.
<מיכאל שראל: אני חושב שהסיבה המרכזית היא פיסקלית, כפי שראובן אמר.
<מיכאל שראל: יש כאן 14 מיליארד שקלים שמוטלים על הציבור גם בצריכה וגם בהכנסה ב-2014.
<מיכאל שראל: מתוך ה-14 מיליארד שקלים, אני חושב שמיליארד שקלים זה משהו שהוא סביר והגיוני שיהיה בשוק הנדל"ן.
ניסן סלומינסקי: אם הסיבה היא באמת הרצון שלנו לעזור לזוגות הצעירים, זה נכנס בתוך המסגרת של נושא הדיור וזה נושא שאנחנו נדון בו בהמשך, אחרי הפגרה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לקיים על הנושא דיונים רציניים ואני מניח ששווה להכניס גם את זה לתוך המסגרת של הדיונים שנקיים.
ניסן סלומינסקי: אחת המטרות העיקריות היא באמת להוזיל מחירים ולכן זה יכול להיכנס כשנדון בנושא ולא צריך לדון בו עכשיו בלחץ.
<ראובן קוגן: שראל אמר שהסיבה היא פיסקלית ויש השלכות שחלקן חיוביות.
<ראובן קוגן: אני בטוח שיצביעו עכשיו גם על השלכות שליליות.
משה גפני: יושב ראש הוועדה אמר דברים חכמים ואתה סתם מפריע לו.
<ראובן קוגן: נתקדם.
<ראובן קוגן: אני מראה לאיזה תוצאה אנחנו בסוף מגיעים.
<ראובן קוגן: אנחנו בעצם מדברים על דירה יחידה שהיא דירה ראשונה.
<ראובן קוגן: אין שינוי מבחינת שיעורי המס והם נשארים באותו משטר מס שקיים עד היום, כלומר, פטור עד 1.47.
<ראובן קוגן: אני מזכיר רק שהפטור הזה הוא פטור מוגבה באותו הסדר שנרקם, כשהעלו את מס הרכישה למשקיעים הוא היה סביב 1.200 מיליון והעלו אותו ל-1.400 מיליון ואחרי כן הוא התקדם עם המחירים.
<ראובן קוגן: לגבי משפרי הדיור, אנחנו מדברים על כך שהמדרגה של 3.5 אחוזים לא תתחיל במיליון וחצי אלא תתחיל בעצם מאפס, תגיע עד 1.7 מיליון כמו שזה קיים היום ומשם תמשיך להיות חמישה אחוזים.
ניסן סלומינסקי: תסביר קצת יותר טוב שאנשים יבינו מה קיים היום ומה אתם רוצים לשנות.
<ראובן קוגן: המצב הקיים היום, היה בשקף הראשון.
<ראובן קוגן: אפשר לראות מה שכתוב בטבלה הראשונה.
<ראובן קוגן: מה שקיים היום, אפס אחוז עד 1.47 מיליון שקלים.
<ראובן קוגן: לרוכשי דירה ראשונה זה נשאר.
<שגית אפיק: אבל זאת הוראת שעה.
<שגית אפיק: היא פוקעת.
<שגית אפיק: מה קורה אחרי שהיא פוקעת?
<שגית אפיק: חוזרים הסכומים של ה-1.200 מיליון?
<ראובן קוגן: חוזרים למסלול הרגיל.
<שגית אפיק: זאת אומרת, בעוד שנה זה לא יהיה המצב הקיים אלא יהיה מיליון ומאתיים אלף שקלים.
ניסן סלומינסקי: מה ששגית אומרת, נרשום בצד ונטפל בזה.
ניסן סלומינסקי: קודם כל, תן לנו להבין.
<ראובן קוגן: ההצעה היא לשנים 2013 ו-2014.
<שגית אפיק: ב-2014 זה חוזר למיליון ו-200 אלף.
ניסן סלומינסקי: צריך לטפל בה בנפרד.
ניסן סלומינסקי: קודם כל נבין את האחוזים.
ניסן סלומינסקי: לא נזניח את זה.
משה גפני: כל מה שעשיתי, אתם מחסלים?
<ראובן קוגן: עשית את זה בהוראת שעה.
ניסן סלומינסקי: הם משפרים.
משה גפני: אבל אמרתי לי שתאריך את זה.
<ראובן קוגן: הארכתי עד סוף 2014.
ניסן סלומינסקי: הם אומרים שהם משפרים.
ניסן סלומינסקי: לא מחסלים.
משה גפני: מזל שיש כאן אנשים כי אחרת הייתי אומר לך משהו.
<ראובן קוגן: נכון להיום המצב כפי שהוא אחרי הארכת הוראת השעה לעניין מס רכישה למשקיעים ולדירה יחידה, כי אנחנו בסוף במשטר מס שהוא ממילא כבר הוראת שעה לגבי המדרגות לעניין הזה, עד 1.47 מיליון – אפס אחוז לדירה ראשונה, 3.5 אחוזים מעל 1.47 מיליון וחמישה אחוזים מעל 1.71 מיליון.
ניסן סלומינסקי: זה מה שקיים היום.
<ראובן קוגן: זה מה שקיים היום במסגרת הוראת השעה, כפי שאמרה שגית.
<ראובן קוגן: המצב הרגיל, עוד מעט אני אפרט אותו, הוא יחל מה-1 בינואר 2015 והוא יהיה קצת שונה.
ניסן סלומינסקי: זאת דירה ראשונה.
ניסן סלומינסקי: תסביר את המושג הזה.
<ראובן קוגן: דירה ראשונה, בן אדם שאף פעם לא הייתה בבעלותו דירה.
ניסן סלומינסקי: מ-75?
<ראובן קוגן: 71 זה בחוק הלוואות לדיור.
<ראובן קוגן: בנושא מקרקעין אין עניין של הגבלה.
<שגית אפיק: כל חייו.
<ראובן קוגן: כן, כל חייו.
<ראובן קוגן: פעם ראשונה בחייו קונה דירה, הוא נחשב לחסר דירה והוא זכאי למדרגות המס כמו שכתוב בטבלה העליונה.
ניסן סלומינסקי: משפרי הדיור, זה מישהו שפעם הייתה לו דירה.
<ראובן קוגן: מישהו שברשותו הייתה פעם דירה.
ניסן סלומינסקי: זוג צעיר התחתן, קנה דירה בת חדר וחצי, כי זה מה שהיה לו, ועכשיו נולדו שני ילדים והוא רוצה לעבור לדירה יותר גדולה אבל הוא יישאר עם דירה אחת.
<ראובן קוגן: אחרת הוא כבר מסווג כמשקיע, אם יש לו דירה נוספת.
ניסן סלומינסקי: מה קיים לגביו ומה אתם רוצים?
<ראובן קוגן: מה שקיים נכון להיום למשפרי דיור, זה מה שקיים ויהיה קיים גם לעניין רוכשי דירה ראשונה.
<ראובן קוגן: אפס אחוז עד 1.47 מיליון, 3.5 אחוזים וחמישה אחוזים, כמו שכתוב בטבלה למעלה.
<ראובן קוגן: לגבי משפרי דיור, יחול עליהם משטר המס כמו שמפורט בטבלה התחתונה.
משה גפני: היושב ראש שאל שאלה.
משה גפני: הוא מחכה לתשובה.
משה גפני: אני זוג צעיר ואני רוצה לשפר את תנאי הדיור שלי.
ניסן סלומינסקי: מאחר שהוא משפר דיור, אתה משפר את המס שהוא משלם מאפס לשלושה וחצי אחוזים.
<שגית אפיק: גם אם הייתה לו דירה מזמן, מכר אותה ועכשיו הוא יקנה אחת חדשה, הוא משפר דיור לפי ההגדרה.
<שגית אפיק: אם יש לו יותר מדירה אחת, הוא כבר הופך למשקיע.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, השינוי הגדול הוא רק לגבי הראשונים שהיום הם במצב של אפס.
ניסן סלומינסקי: כלומר, עד 1.47 מיליון.
ניסן סלומינסקי: לפי מה שאתם מציעים הם יצטרכו לשלם שלושה וחצי אחוזים.
<ראובן קוגן: כן, על הסכום הזה.
<ראובן קוגן: ב-1 בינואר 2015 כל המדרגות יורדות, גם המדרגות של משקיעים וגם המדרגות של דירה יחידה, כלומר, גם דירה ראשונה וגם משפרי הדיור, עד סביבות מיליון ו-150 או מיליון ו-200 – יתקנו אותי אנשי רשות המסים – אבל עוד פעם, זה יעבור עדכונים כי זה מוצמד גם למדד מחירי הדיור, אבל זה יגיע לסכום שהוא נמוך בכ-200-250 אלף שקלים.
ניסן סלומינסקי: השלב השני של 1.47 מיליון, היום יש לו שלושה וחצי אחוזים ולפי ההצעה שלכם זה יישאר שלושה וחצי אחוזים.
ניסן סלומינסקי: מי שקונה דירה שעלותה מעל מיליון ו-47 אלף שקלים עד מיליון ו-71 אלף שקלים.
<ראובן קוגן: זה המצב היום וזה גם נשאר כך.
ניסן סלומינסקי: היום הוא צריך לשלם שלושה וחצי אחוזים וגם בהצעה שלכם הוא ישלם שלושה וחצי אחוזים.
<ראובן קוגן: זה לא משתנה.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, כל השינוי יהיה רק לגבי אלה שקונים את הדירה.
<שגית אפיק: עד ינואר 2015.
<שגית אפיק: בינואר 2015 זה יחזור למיליון ומאתיים.
ניסן סלומינסקי: לוקחים את אלה שהם הכי נמוכים ועליהם מטילים.
מיקי רוזנטל: מטילים עליהם קנס של חמישים אלף שקלים.
<מיכאל שראל: לא, אלה מדרגות מס.
<מיכאל שראל: כלומר, גם מי שקונה דירה שעולה שני מיליון שקלים, על ה-1.47 מיליון הראשונים קודם הוא שילם אפס ועכשיו הוא ישלם שלושה וחצי אחוזים.
<שגית אפיק: המיסוי הוא על החלק שעולה על.
<ראובן קוגן: על השולי.
<שגית אפיק: על החלק השולי.
<שגית אפיק: זה לא על כל הסכום.
<ראובן קוגן: כל מדרגות המס הן על החלק השולי.
משה גפני: אם אני זוג קשיש והייתה לי דירה של שלושה חדרים והחלטתי למכור אותה ולעבור לדירת שני חדרים.
מיקי רוזנטל: תשלם קנס.
ניסן סלומינסקי: תשלם.
מיקי רוזנטל: ככל שמצבך רע יותר, כך האוצר יהפוך אותו ליותר.
מיקי רוזנטל: לא הבנת?
ניסן סלומינסקי: מה יש עוד לומר בעניין?
<ראובן קוגן: זאת ההצעה וזה ההסבר.
ניסן סלומינסקי: כמה כסף זה אמור להכניס?
<ראובן קוגן: במודל הסטטי מדובר בכמיליארד אפס 5.
<ראובן קוגן: 1,05 מיליארד שקלים.
ניסן סלומינסקי: מה זה מודל סטטי?
<ראובן קוגן: מודל סטטי, כשמניחים שאין שינוי התנהגות לגבי אותה קבוצת רוכשים.
<ראובן קוגן: אם כמובן היקפי הרכישות יורדים או עולים מסיבות כאלה ואחרות, או בגלל המס או בגלל דברים אחרים.
<שגית אפיק: איך הסכום הזה מתפצל בין העלאת מס על דירות יקרות יותר לבין משפרי הדיור?
ניסן סלומינסקי: כמה נופל על הדירות הקטנות?
<שגית אפיק: כמה זה על משפרי דיור וכמה על דירות יוקרה?
<ראובן קוגן: הנתונים של רשות המסים, מבחינת הניתוח שעשינו לגבי אנשים שקונים דירות יותר זולות במהלך הזה, הם כרבע.
יצחק אהרונוביץ': 26 אחוזים.
<ראובן קוגן: הדירה המשודרגת שלהם היא יותר זולה מהדירה שהם מוכרים.
ניסן סלומינסקי: שאלנו אם יש לכם פיצול בשני דברים.
ניסן סלומינסקי: ראשית, כמה אלה שקונים דירה זולה יותר או קטנה יותר, כמה הם תופסים נפח בתוך המיליארד.
ניסן סלומינסקי: אמרתם בערך 26 אחוזים.
ניסן סלומינסקי: אלה שקונים דירה עד 1.47 מיליון, כמה הם בתוך הנפח הזה של המיליארד?
<ראובן קוגן: אם אני זוכר טוב, זה כך פחות או יותר.
<ראובן קוגן: מי שקונה דירה מתחת ל-1.47, אם אני זוכר טוב, זה משהו כמו 76-78 אחוזים בסך הדירות היחידות.
<ראובן קוגן: מבחינת הדירות הראשונות, זה יותר משמונים אחוזים.
ניסן סלומינסקי: לא, שאלתי כמה זה מסך המיליארד שקלים.
ניסן סלומינסקי: כמה אחוזים?
<ראובן קוגן: ההתפלגות של ההכנסות היא ליניארית ביחס להתפלגות של הרוכשים מכיוון שהמס חל פחות או יותר על אותם מספרים ודירה ממוצעת לצורך העניין היא סביב מיליון ומאתיים אלף שקלים.
<ראובן קוגן: אני מניח יחסיות.
<שגית אפיק: אבל העלאת מס הרכישה על דירות יוקרה זה דבר חדש.
<שגית אפיק: לא היה לך את זה קודם.
<ראובן קוגן: זה לא בתוך המיליארד.
<שגית אפיק: זה לא יכניס כסף.
<שגית אפיק: רק משפרי דיור זה מיליארד שקלים.
<ראובן קוגן: משפרי דיור.
ניסן סלומינסקי: בתוך משפרי הדיור יש גם כאלה שהם בדרגה שנייה ושלישית.
<ראובן קוגן: מה זאת אומרת?
<ראובן קוגן: מה זה דרגה שנייה ושלישית?
ניסן סלומינסקי: שקונים דירה שעולה נניח יותר מ-1.47 מיליון.
<ראובן קוגן: זה לא משנה.
<ראובן קוגן: זה מס קיים.
ניסן סלומינסקי: לא, אבל על החלק הראשון של 1.47, עד היום הם לא שילמו ומהיום הם ישלמו.
<ראובן קוגן: המיליארד כולל את אלה.
ניסן סלומינסקי: המיליארד לא כולל את זה?
<ראובן קוגן: המיליארד כולל רק את הסכומים החדשים.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שיש הרבה אנשים שירכשו דירות במחיר של מעל מיליון ו-700 ואז הם משלמים על החלק הראשון, מה שפעם לא שילמו, שלושה וחצי אחוזים.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לדעת כמה בתוך המיליארד הולך רק על אלה שקונים דירה בשווי של עד 1.47 מיליון.
ניסן סלומינסקי: כמה מרוויחים מאלה שרוכשים דירה שעולה עד 1.47 מיליון.
<מיכאל שראל: זאת שאלה שאפשר לענות עליה, אבל אין לנו את הנתונים.
ניסן סלומינסקי: בערך.
<מיכאל שראל: אני יכול לבדוק ולחזור אליך תוך חמש דקות.
משה גפני: מה שעולה בחוק הזה הוא שאתם מעודדים אנשים לא להתגרש כי אם זוג יתגרש, שניהם הופכים להיות משפרי דיור.
משה גפני: אתם מציעים לאנשים לא להתגרש ואני בעד זה.
ניסן סלומינסקי: אבל הם גם מעודדים, בהתאם לנושא של הקצבאות, שגם לא יהיו ילדים.
משה גפני: לא שומעים להם.
ניסן סלומינסקי: ראובן סיים.
ניסן סלומינסקי: משה, אתה רוצה להוסיף עוד בנושא?
ניסן סלומינסקי: יוסי שבת.
<יוסי שבת: אני מנהל אגף מידע וניתוח כלכלי במשרד הבינוי והשיכון.
<יוסי שבת: אני רוצה לציין שההחלטה עברה בממשלה, כך שאנחנו לא מתנגדים אבל חשוב שחברי הוועדה ישמעו את ההסתייגויות שהבענו גם בפני רשות המסים ובפני האוצר.
<יוסי שבת: מדובר בעיקר על המס על משפרי דיור.
<יוסי שבת: אני אציין שמחיר דירה ממוצע למשפר דירה הוא יותר גבוה ממחיר דירה ממוצע רגיל.
<יוסי שבת: אם אנחנו מסתכלים על שנת 2012, הממוצע הכללי היה מיליון ו-180 אלף וממוצע שאנחנו בדקנו על פי נתוני רשות המסים, מחיר דירה של משפר דיור הוא מיליון ו-350 אלף שקלים.
<יוסי שבת: המשקל של משפרי הדיור בעסקאות בשנת 2012 עמד על 36 אחוזים כאשר בדירות חדשות זה אפילו יותר וזה מגיע ל-43 אחוזים.
<יוסי שבת: אם אנחנו עושים את התחשיב לפי משהו כמו 35 אלף כפול מיליון ו-350 אלף, אנחנו מגיעים לכ-3.5 אחוזים מס למעל מיליארד ו-600.
<יוסי שבת: מבחינתנו המס הזה גורם לתוספת עלויות ובעצם זה פתרון פיסקלי דרך ענף הבנייה.
<יוסי שבת: זה מייקר את מחירי הדירות למי שרוצה לרכוש.
<יוסי שבת: זה פוגע בפעילות של השוק.
זבולון כלפה: רגע, יוסי, אתה מוכן לחזור שוב על הנתונים שאמרת קודם?
זבולון כלפה: יכול להיות שלא הבנו שאלה שתי ממשלות שונות.
<יוסי שבת: אנחנו גם דיברנו עם רשות המסים, אבל חשוב שידעו את זה.
<יוסי שבת: אנחנו רק רוצים שיהיה בפני כולם המידע הזה.
<יוסי שבת: אנחנו מעריכים גם שזה יפגע בפעילות ואולי אפילו הערכות של פגיעת המס תהיינה יותר נמוכות כי הרבה אנשים אולי, כמו שצוין כאן, אם הם זוג מבוגר ורוצה לרדת לדירה קטנה יותר, אולי הוא קצת יתחרט, או אם מישהו ירצה להביא עוד ילדים, אולי הוא גם ישקול פעמיים, או אם מישהו ירצה לשנות מקום עבודה, הוא גם יחשוב פעם שנייה כי הוא ירצה אולי לקנות דירה במקום החדש.
<יוסי שבת: אנחנו חושבים שזה עשוי להשפיע בפעילות בשוק הנדל"ן, זה יעלה את מחירי הדירות לאותם אנשים שרוצים לקנות.
<יוסי שבת: אולי המחיר הכללי קצת ירד, אבל כשאני רואה לפני את מחיר הדירה, בעצם המחיר הוא גבוה יותר.
ניסן סלומינסקי: זה עבר בממשלה?
<יוסי שבת: כן, זה עבר בממשלה.
ניסן סלומינסקי: אתם התנגדתם בממשלה?
<יוסי שבת: אנחנו הצגנו את ההסתייגויות שלנו אבל הן לא התקבלו.
<יוסי שבת: אנחנו הצגנו את זה גם לרשות המסים.
ניסן סלומינסקי: אז נשארתם בהתנגדות?
<יוסי שבת: לא.
משה גפני: הם הצביעו בעד.
<יוסי שבת: אנחנו אישרנו את זה בממשלה.
<יוסי שבת: אנחנו מביאים לכאן את הנקודה הזאת.
איציק שמולי: אדוני היושב ראש, שר השיכון בכל אחד מהשלבים שאני הייתי לאחרונה, גם בוועדת הכלכלה, גם בוועדה לביקורת המדינה, הביע התנגדות נחרצת פומבית, לפרוטוקול, למהלך הזה.
איציק שמולי: חד משמעית.
<יוסי שבת: השר ציין את ההסתייגויות.
איציק שמולי: אני אומר מה אמר השר לפרוטוקול.
ניסן סלומינסקי: רציתי לדעת מה היה בהצבעה.
<יוסי שבת: אלו ההערות שלנו.
ניסן סלומינסקי: יוסי, רצית לומר עוד דברים?
משה גפני: מה הדבר שהכי שיפר את הנושא של הדיור של הזוגות הצעירים?
משה גפני: של הזכאים של משרד השיכון.
משה גפני: מה הדבר שהכי שיפר?
<יוסי שבת: אנחנו העברנו אליכם את המידע הזה שבעצם הורדת הריבית לזכאים לשלושה אחוזים הייתה גורם מאוד משמעותי ובעצם הרבה אנשים חסרי דירה זכאים הגדילו מעל פי שניים בשנת 2012 את המימוש של ההלוואות לדיור, והיום יש ירידה נוספת בריבית, כך שבעצם צריך להמשיך ולתת פתרון מתאים כי הריבית הזאת כבר לא מתאימה.
משה גפני: אדוני היושב ראש, נתתי לך את המכתב של מנכ"ל משרד השיכון.
משה גפני: הוא גם אומר שזה הדבר שהכי שיפר.
ניסן סלומינסקי: לפני שאני עובר לחברי הכנסת, יש עוד התייחסות?
<מיכאל שראל: לגבי הסעיף האחרון, מה עוזר לזוגות הצעירים לרכוש דירה, הייתי רוצה להוסיף עוד משהו.
<מיכאל שראל: מה שאנחנו מסתכלים זה על דברים שמשפיעים ישירות על שוק הנדל"ן ודברים שמשפיעים בעקיפין.
<מיכאל שראל: בין הדברים שמשפיעים בעקיפין על היכולת של זוג צעיר לרכוש דירה, אני חושב שהדבר הכי חשוב היא המדיניות הפיסקלית.
<מיכאל שראל: כלומר, הממשלה מצמצמת את הגירעון ונוהגת במדיניות פיסקלית אחראית, הריביות יורדות, גם הריבית של בנק ישראל והוא יכול להחזיק ריבית נמוכה יותר כי בכך הוא מאזן את המדיניות המרסנת של הממשלה ואז זה מוריד את הריבית הקצרה.
<מיכאל שראל: מה שיותר חשוב, הריבית הארוכה גם כן יורדת כי פרמיית הסיכון במשק יורדת כתוצאה מהיציבות הפיסקלית.
<מיכאל שראל: אם יש דבר אחד שיכול להוריד את הריביות גם בטווח הקצר וגם בטווחים הארוכים של הריביות, זאת מדיניות פיסקלית אחראית ועמידה ביעדי הגירעון.
<מיכאל שראל: כך הממשלה תורמת יותר מכל דבר אחר גם ליכולת של זוגות צעירים לקחת מינוף על ההון העצמי שלהם ולרכוש דירה.
ניסן סלומינסקי: אני שמח שאתה אומר את זה והייתי שמח אם הייתם תיתנו את ההסבר הזה לזוגות הצעירים כדי שזה יעזור להם.
ניסן סלומינסקי: אני מבין ממך שהמדיניות הפיסקלית – ואני לא צוחק עכשיו – באמת חשובה אבל היא יכולה להיות מורכבת או מסיבה כזאת או אולי מסיבה אחרת.
ניסן סלומינסקי: כלומר, אנחנו צריכים להגיע לכיסוי גירעון וזה הדבר החשוב.
ניסן סלומינסקי: זה לא דווקא שרק הסעיף הזה הוא זה שיגרום למדיניות פיסקלית נכונה.
<מיכאל שראל: במידה מסוימת כן, ואני אסביר למה.
ניסן סלומינסקי: לא יצויר באופן תיאורטי, ממש תיאורטי, שימצאו תחליף לזה נניח, ייכנס אותו סכום, זה לא יהיה מצב של מדיניות פיסקלית טובה?
<מיכאל שראל: זה יהיה פחות טוב ואני אסביר למה.
<מיכאל שראל: יש כמה מטרות למדיניות פיסקלית כאשר האחת היא להקטין את הגירעון, לעמוד ביעד הגירעון, אבל המטרה השנייה שהיא לא פחות חשובה היא לתמוך בצמיחה.
<מיכאל שראל: כמעט כל הצעדים האחרים שננקטים במסגרת התכנית הכלכלית פוגעים בצמיחה יותר מאשר מיסוי נדל"ן.
<מיכאל שראל: גם מסים על הכנסות, שזה העלאת מס הכנסה על יחידים ועל חברות, גם מיסוי צריכה כמו העלאת המע"מ והמסים העקיפים האחרים הטלנו פוגעים בצמיחה יותר מאשר מיסוי על נדל"ן.
<מיכאל שראל: במחקרים בינלאומיים שנעשו ראו שהמיסוי על הנדל"ן הוא אחד המסים שהכי פחות פוגע בצמיחה.
ניסן סלומינסקי: יש דברים שגורמים לצמיחה?
<אמיר הלר: אין מיסוי כזה בעולם.
<מיכאל שראל: העמידה ביעד הגירעון במצב שאנחנו נמצאים בו היום, של גירעון מאוד גדול וצורך להחזיר את האמינות הפיסקלית, אני חושב שהעמידה ביעד הגירעון היא הדבר שהכי תומך בצמיחה.
<מיכאל שראל: הפחתת מסים כדי לגרום לעודף צמיחה, זה תהליך נכון או צעד נכון ברגע שאתה נמצא במצב פיסקלי איתן וחזק שמאפשר את זה.
<מיכאל שראל: ניקח לדוגמה את סין בשנת 2009, במשבר העולמי, שהייתה עם גירעון אפס, חוב ציבורי אפס ויכלה להוריד מסים ולהעלות הוצאה.
<מיכאל שראל: ברגע שאתה נמצא במצב פיסקלי של גירעון גבוה שממילא משפיע בצורה שלילית על האמינות ועל הריביות ועל פרמיית הסיכון ועל החשש של משקיעים, ברגע שאתה מוריד את הגירעון, זה הצעד הכי תומך צמיחה שאפשר לעשות מבחינה פיסקלית וגם הוא צריך להיעשות בצורה כזאת שיפגע בצורה כמה שפחות משמעותית בצמיחה.
ניסן סלומינסקי: אתה אומר שהטלת מסים וכולי, זה דבר שהוא מדכא צמיחה.