GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלומית ארליך: הנכסים מוגדרים בחוק ההסדרים משנת 1992 ורק להפנות לשם, שיהיה ברור.
<אלעזר במברגר: כן, בעיקרון זה נכון להוסיף הגדרת נכסים, רק אני חושב שההפניה הנכונה היא לסעיף 269 לפקודת העיריות.
<שלומית ארליך: אבל אם זה ישתנה, זה ישתנה בהתאמה גם בחוק ההסדרים.
<אלעזר במברגר: בסדר, זה עניין ניסוחי, אבל מבחינתנו אפשר להוסיף הגדרה, רק שתהיה הפניה למקום - - -
ניסן סלומינסקי: מאה אחוז, זה יתווסף כבר.
<אלעזר במברגר: (מקריא): "סכום שתעביר רשות עצמאית.
<אלעזר במברגר: 8.
<אלעזר במברגר: (א) על רשות עצמאית להעביר לאוצר המדינה סכום העברה בגובה סך כל חיוב הארנונה של אותה הרשות, חלקי סך כל חיוב הארנונה של כלל הרשויות העצמאיות, כפול 450, במיליוני שקלים חדשים".
<שלומית ארליך: רק תסביר את זה בבקשה, אלעזר.
<אלעזר במברגר: זה נוגע להגדרה שהקראנו ממש לפני רגע.
<אלעזר במברגר: ההיגיון היה שבסוף כלל הרשויות צריכות להעביר סכום של 450 מיליון שקלים והחלוקה ביניהן תהיה באופן יחסי לפי ההכנסות של כל רשות מארנונה, או סך החיוב של כל רשות מארנונה, באופן יחסי לרשויות שהן חברות בהסדר.
<אלעזר במברגר: כדי לקבל נתון מובהק וברור הלכנו לנתונים של הלמ"ס, הנתונים העדכניים הם נתוני שנת 2011, זה מופיע בהגדרת סך כל חיוב הארנונה.
יצחק כהן: זה השתנה.
ניסן סלומינסקי: יש ברשימה.
אלעזר שטרן: אני ראיתי את הרשימה, היא נראית לי לא הגיונית.
ניסן סלומינסקי: אבל אלה הרשויות שאין להן מענק.
ניסן סלומינסקי: אלה הרשויות נטולי המענק, שהם נותנים את הכסף כדי לתת לרשויות החלשות.
יצחק כהן: הם לא נותנים, התושבים שלהם נותנים את הכסף.
יצחק כהן: ניסן, תדייק.
מיקי רוזנטל: אלה מיסים שמעלים להם.
יצחק כהן: המיסים שמעמיסים עליהם.
מיקי רוזנטל: שעכשיו אנחנו מאשרים אותם.
ניסן סלומינסקי: זו מהותו של החוק.
אלעזר שטרן: אני הבנתי, אני שואל עוד פעם, מי קבע ומתי נקבעו ה-57 רשויות האלה.
ניסן סלומינסקי: הם לא מקבלים מענק.
אלעזר שטרן: את זה אני שואל.
יעקב ליצמן: אלעזר, מה אתה רוצה להגיד?
ניסן סלומינסקי: אלעזר, זו מציאות, זה לא דבר שנוצר עכשיו לצורך החוק הזה.
אלעזר שטרן: זה לא משנה, יכול להיות שהמציאות פה מעוותת.
ניסן סלומינסקי: לא, אבל הם לא צריכים, הם מאוזנים בלי מאזן.
אלעזר שטרן: אבל אני שואל למה רק מהם - - -
ניסן סלומינסקי: אלעזר, אני מסביר.
ניסן סלומינסקי: זו הגדרה שלא קשורה רק לפה, יש רשויות שמאוזנות מכוח עצמן ולכן הן לא מקבלות מענק.
אלעזר שטרן: אני אשאל עוד פעם, הרשימה הזאת לאידיוט שמסתכל מהצד נראית לי בעייתית.
אלעזר שטרן: אתם רוצים שאני אשאל?
אלעזר שטרן: אני שאלתי פעם קודמת, לא נראה לי שגבעת שמואל ופרדס חנה ולצורך העניין אלקנה או אפרת לא נמצאים שם.
ניסן סלומינסקי: למה הם יהיו כאן?
ניסן סלומינסקי: אלקנה נמצאת בגירעון עצום, סתם בגלל שאני יודע במקרה.
ניסן סלומינסקי: אין לה אזורי תעשייה, אין לה כלום, אין לה מאיפה - - -
אלעזר שטרן: אז תגידו לי, לגבעת שמואל יש אזור תעשייה.
ניסן סלומינסקי: עדיין לא, אין לה אזורי תעשייה.
אלעזר שטרן: אבל אני אומר לכם שיש להם.
ניסן סלומינסקי: עדיין לא מספיק.
יצחק כהן: אתה שואל על נוסחת הפיצול, על מענק האיזון.
יצחק כהן: זו לא השאלה.
מיקי רוזנטל: איך זה יכול להיות שאין פה אף רשות מיו"ש?
ניסן סלומינסקי: אף אחד לא מאוזן.
מיקי רוזנטל: אף אחד לא מאוזן באיו"ש?
ניסן סלומינסקי: אם הם לא פה...
מיקי רוזנטל: יש פה משהו לא סביר.
ניסן סלומינסקי: מאיפה יש לך איזון?
ניסן סלומינסקי: בנו באחד היישובים בניין גדול שייהפך לבורסה ליהלומים ואף אחד לא בא.
מיקי רוזנטל: אבל גם איזה הוצאות יש להם?
ניסן סלומינסקי: אף יהלומן לא בא לשם, אז אין להם הכנסות.
מיקי רוזנטל: מצד שני הם לא גוררים הוצאות עבר.
מיקי רוזנטל: זה לא נשמע לי הגיוני, אני מבקש לבדוק את זה.
ניסן סלומינסקי: כשנגיע לרשימה תגיד את ההסתייגות שלך.
יצחק כהן: אלעזר, זה לא הדיון.
יצחק כהן: זו נוסחה שלא פה ה - - -
אלעזר שטרן: סתם אני אשאל, קיסריה, למיטב הסתכלותי, לא נמצאת פה.
<אלעזר במברגר: קיסריה היא לא רשות מקומית.
יצחק כהן: זה אקס טריטוריה.
יצחק כהן: אבל צריך לטפל בזה, אתה צודק, אלעזר.
מיקי רוזנטל: אולי נשית את זה באמת על קיסריה, את כל ה-450 מיליון?
יצחק כהן: קיסריה זה סיפור ששווה סימפוזיון ליומיים.
עיסאווי פריג': אני שואל למה לא כל רשות תחבק רשות, תאמץ רשות אחרת.
ניסן סלומינסקי: אנחנו כבר עובדים על האימוץ של חוץ לארץ, למה שלא יהיה - - -
אראל מרגלית: אם נכניס לקיסריה את התשלום השנתי לאחזקת הבית, היא תגדל.
<אלעזר במברגר: "(ב) רשות עצמאית תעביר את סכום ההעברה עד ל' בניסן התשע"ד (30 באפריל 2014) (בסימן זה – המועד הקובע)".
<שלומית ארליך: לפני שאתה ממשיך, אלעזר, פה בעצם אנחנו קובעים את התאריך של 30 באפריל 2014 כתאריך סכום העברה וכיוון שמדובר בסכומים מאוד מאוד גבוהים שיכולים להשפיע גם על האיזון התקציבי בתוך הרשות, השאלה היא האם זה מועד שלדע
<שלומית ארליך: ת
<שלומית ארליך: כם הרשויות יכולות לעמוד בו?
<שלומית ארליך: הם צריכים להעביר את כל הסכום.
מיקי רוזנטל: את כל הסכום בבת אחת.
מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים תשלומים, הסתייגות.
ניסן סלומינסקי: רגע, בואו נשמע הסבר ואחר כך הסתייגויות.
ניסן סלומינסקי: מישהו רוצה לענות?
ניסן סלומינסקי: השלטון המקומי, האוצר?
<יונתן בר סימנטוב: התאריך הזה בעינינו הוא תאריך שהוא בסדר.
<יונתן בר סימנטוב: חשוב להבהיר שהתאריך הזה גם סוכם עם הרשויות המקומיות וזה התאריך שאליו הגענו בהסכמה עם השלטון המקומי.
ניסן סלומינסקי: השלטון המקומי, זה תאריך שעל דעתכם?
יעקב ליצמן: הוא לא אומר למה.
ניסן סלומינסקי: ליצמן, תהיה לכם הזדמנות.
יעקב ליצמן: יש לי הסתייגות.
ניסן סלומינסקי: שאלתי רק את השלטון המקומי אם אכן זה מקובל עליכם.
<איתי חוטר: התאריך הזה נקבע גם בהתייחס לעובדה שבקרוב יש בחירות ברשויות המקומיות ועד שיורכבו קואליציות - - -
יצחק כהן: אתה רוצה שהציבור לא ייחס אתכם למיסים.
יצחק כהן: זה שוחד בחירות.
מיקי רוזנטל: אתם תצליחו לגבות את הכסף הזה?
יצחק כהן: לא, אחרי הבחירות.
ניסן סלומינסקי: רב יצחק, תגיש הסתייגות על הבחירות גם, אם אתה רוצה.
<איתי חוטר: השורה התחתונה היא שזה חלק מההסכמות, אנחנו הסכמנו על זה ואנחנו מתכוונים לעמוד בזה.
ניסן סלומינסקי: מאה אחוז, מוסכם.
ניסן סלומינסקי: עכשיו הסתייגויות, מי שרוצה.
יעקב ליצמן: ההסתייגות שלי אומרת שהתאריך לא יכול להיות, זה חייב להיות רק בסוף השנה.
יעקב ליצמן: בדרך כלל ארנונה משלמים שנה שלמה, זה לא יכול להיות שבאמצע שנה יצטרכו להעביר.
יעקב ליצמן: מה שקורה כאן, אתה מעלה מיסים כאן ואתה מכריח אותו, אפילו שלא קיבל כסף להעביר אותו באמצע שנה.
יעקב ליצמן: 30 זה באמצע, אין לו שנה שלמה, הוא לא יכול להוסיף באמצע - - -
ניסן סלומינסקי: אז אתה מציע להכניס את זה ל-?
יעקב ליצמן: קודם כל אם כן, אני בכלל מתנגד, אבל אם כן להוסיף את זה לסוף שנה של אותה שנה, סוף 2014.
ניסן סלומינסקי: תרשמי הסתייגות של סיעת יהדות התורה.
יצחק כהן: כל הקבוצה.
ניסן סלומינסקי: אז נשמע, יהדות התורה, ש"ס?
יצחק כהן: מפלגת העבודה, מרצ.
מיקי רוזנטל: לא, ההסתייגות שלנו היא שונה.
יעקב ליצמן: כי זה באמצע שנת גביית מס.
יעקב ליצמן: אם קובעים מס, לא יכולים לעשות לחצי שנה.
ניסן סלומינסקי: רשמת את ההסתייגות של יהדות התורה, ש"ס וחנא סוייד.
מיקי רוזנטל: ההסתייגות שלנו אומרת ככה, לא אכפת לנו שהתאריך יישאר ובתנאי שהרשות גבתה את כל הכסף הזה, על מנת שהיא לא תיכנס לגירעון כתוצאה מהמהלך הזה.
מיקי רוזנטל: אם היא הצליחה לגבות את הכסף הזה, בפועל.
מיקי רוזנטל: אם היא לא הצליחה, אז צריך לדחות את התשלום למועד נוסף.
משה גפני: איך היא תגבה?
משה גפני: אמצע שנה.
יעקב ליצמן: מיקי, בתחילת השנה היא מביאה למס את כל השנה ואתה מחייב לעשות סיכום באמצע שנה, כשהיא - - -
יצחק כהן: רצוי שיודיעו את זה לפני הבחירות, שהציבור יידע מזה.
חנא סוייד: אני קודם כל מצטרף להסתייגות בקשר לתאריך, כי באמת עד ה-30 באפריל הרשויות לא גבו את הארנונה והם לא יכולים לשלם את מלוא החוב שלהם או ההתחייבות שלהם כבר בתאריך הזה.
חנא סוייד: אבל תרשה לי, אדוני היושב ראש, יש לי הסתייגות ואני אגיש אותה כמובן, על הקונספציה שיש בסידור הזה.
חנא סוייד: אנחנו כבר נכנסנו לפרטים הטכניים כאשר יש לנו הסתייגות עקרונית לגבי הדבר הזה.
חנא סוייד: אני חושב שמדובר כאן בסידור שהוא אד הוק, הוא יכול להיות טוב לשנה, אני לא מתנגד דווקא שרשויות חזקות יעזרו לרשויות החלשות, אבל לתקופה מוגבלת, לא כפוף להרגשה שהאזרח בתל אביב יממן את האזרח בעילבון, היישוב שלי.
חנא סוייד: אני לא רוצה את הסידור הזה.
עיסאווי פריג': זה ידכא אותו.
חנא סוייד: מה שאני רוצה, אני רוצה סידור ממלכתי שבעצם יש בו חלוקת נטל ויש לי הצעה לעניין הזה שאני הגשתי אותה כהצעת חוק בכנסת הקודמת ואני רוצה להגיש אותה כאן כהסתייגות והיא הקמת קרן שתאסוף את כל הארנונה של מוסדות הממשלה.
יעקב ליצמן: מה הבדל?
חנא סוייד: זה הבדל גדול מאוד.
חנא סוייד: מוסדות הממשלה משלמים בשנה בערך 2 מיליארד שקל לרשויות המקומיות כארנונה על משרדי ממשלה.
יעקב ליצמן: הם צריכים לשלם, הם לא משלמים.
חנא סוייד: חלק משלמים.
חנא סוייד: אני לא יודע, אני לא עד כדי כך בקי במספרים, אני יודע את העקרונות.
ראובן ריבלין: מה המקור הכספי של הקרן הזו?
חנא סוייד: כספי הארנונה שהממשלה משלמת עבור הקריה בתל אביב לעיריית תל אביב וחברת הרכבת משלמת לחיפה והרציפים לעיריית חיפה, וחברת החשמל וכולם.
חנא סוייד: הרי זה כסף של הרשויות המקומיות החזקות, זה נופל דווקא ברשויות החזקות, המיקום שלהם נקבע לא בגלל העיניים הכחולות שלהם.
חנא סוייד: אני, כאזרח שבא מהפריפריה, צורך את השירות של המדינה באותם מקומות, בתל אביב, כי המדינה החליטה להקים את משרדי מקרקעי ישראל בתל אביב.
חנא סוייד: אז זה לא בגלל שום דבר, זה בגלל שהם גדולים והם נהנים מזה מספר פעמים, המועסקים שם מהערים הגדולות, מי שהולך לשם קונה ומוכר באותה עיר.
חנא סוייד: נכון, הם צורכים חניות, אבל תעשה את האיזון הכולל.
חנא סוייד: לכן אני חושב שבסופו של דבר אנחנו צריכים להיות כאן רציניים, מה זה 0.3 ועוד שנה זה נגמר, זה מתאדה, זה מתנדף.
חנא סוייד: אנחנו צריכים להכניס כאן תיקון שמכניס דיפרנציאציה, יכניס הבנה אמיתית לפערים בין הרשויות המקומיות.
חנא סוייד: לכן אני מגיש את ההצעה הזו, שהיא מאוד מפורטת, של הקמת קרן של חלוקת כספי הארנונה, שהממשלה משלמת לרשויות החזקות על כל האזרחים, לפי קריטריונים שקיימים כאן, שהם גיאוגרפיים וחברתיים-כלכליים.
ניסן סלומינסקי: חנא, רק לידיעתך, ביום ראשון, לא יודע אם היית כאן איתנו, אנחנו קיימנו גם דיון לעומק בנושא.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת אנחנו עכשיו מקריאים, אבל דיון לעומק קיימנו ביום ראשון בעניין ואנחנו נשמח לצרף את ההצעה שלך כהסתייגות.
משה גפני: לא התקיים דיון בחוק.
ניסן סלומינסקי: יעקב, אתה רצית הסתייגות לנושא הזה?
יעקב אשר: הסתייגות כללית.
ניסן סלומינסקי: לא בחוק, התקיים דיון ברעיון.
ניסן סלומינסקי: הוא הרי מדבר על הרעיון, הוא לא הולך על החוק, יש לו רעיון.
ניסן סלומינסקי: אז אמרתי התקיים דיון על הרעיון, קיימנו דיון של שלוש או ארבע שעות על הרעיון.
משה גפני: השעות לא רלוונטיות, לא על החוק.
ניסן סלומינסקי: אצלי זמן זה רלוונטי.
יעקב אשר: אני רוצה לומר את הדברים, למרות שהם לא הסתייגות פרטנית.
יעקב אשר: בעצם כל החוק הזה בא כדי למנוע מהלך אחר שהיה צריך להיות והוא לא נמצא פה על שולחן הוועדה, שהוא המהלך הנכון לעשות כדי לעשות צדק חברתי לכלל הרשויות במדינת ישראל, והוא הנושא של תקצוב דיפרנציאלי.
יעקב אשר: התקצוב הדיפרנציאלי היה הדבר, ורוב הרשויות המקומיות תומכות בו, למעט אותן כמה רשויות גדולות.
יעקב אשר: לא יעלה על הדעת שעיר פריפריאלית או עיר עם נתונים פריפריאליים, המאטצ'ינג שלהן בחינוך ורווחה, על התקציבים שמגיעים לחינוך ורווחה לרשויות, יהיה אותו מאטצ'ינג כמו רשות שהיא רשות עשירה, רשות שיושבת בגוש דן, עם אזורי תעשייה, עם אפשרויות של משאבים כספיים נוספים, ובעצם מה שמביאים היום - - - קודם כל אני שמח שמענק האיזון לא ייפגע ולכן אני שמח מצד אחד, אבל מצד שני, כדי שיידעו כולם, שנעשה פה איזה שהוא תרגיל יפה ואולי נחמד, למרות שהוא יבוא על חשבון התושבים בערים אחרות, ואני לא יודע אם הייתי תושב בעיר כזאת, אם הייתי מקבל את זה כל כך בשמחה שיתחילו להעלות לי את המס בגלל איזה שהוא משחק כזה או אחר, אבל מה שהוועדה הייתה צריכה לעשות, באומץ, ומה שמשרד האוצר היה צריך לעשות באומץ, זה פשוט לעשות דיפרנציאליות.
יעקב אשר: ערים חזקות יותר, המאטצ'ינג שלהן הוא 10% מול 90%, ערים חלשות יותר זה יהיה יותר נמוך, כמו שעושים היום בתחבורה ופיתוח ודברים כאלה.
יעקב אשר: זה היה עושה רפורמה אמיתית בשלטון המקומי, זה היה עושה מצב שלא יהיה ילד אחד שמקבל יותר מאשר ילד שני בעיר חלשה יותר.
יעקב אשר: מה שעושים היום זה בעצם איזה שהוא פלסטר קטן שיכול להיות גם שהפלסטר הזה בסוף יהיה זה שימנע את הרפורמה הזאת בעתיד.
יעקב אשר: כי אתה יודע, אנחנו חיים משנה לשנה, עוד שנה וחצי הרי הכול יהיה פה טוב, אז בעוד שנה וחצי כבר לא יצטרכו לעשות את הרפורמה.
יעקב אשר: אין שום אזכור בחוק הזה, יכול להיות שמשפטית גם לא צריך, אבל לפחות רעיונית כן היה צריך, כי בסיכום שהיה עם האוצר ועם כל הגופים, רשויות וכו', דובר על כך שיתחילו - - -
ניסן סלומינסקי: דובר על הקמת הוועדה.
יעקב אשר: כן, אבל הקמת ועדה לדיפרנציאליות, אתה יודע שזה לא יהיה כלום.
יעקב אשר: היה צריך איזה שהוא שוט מסוים שיידעו שאם לא תהיה דיפרנציאליות יבוא עוד סיבוב של גביית ארנונה כזו או אחרת.
ניסן סלומינסקי: שוב, רק כדי להכניס את כולם למסגרת, אז באמת הנושא הזה דובר כנראה והוחלט להקים ועדה שתנסה להגיש, אולי ל-2015, אם זה יהיה, אולי 2016, איזה שהוא רעיון שונה לכל המבנה, אבל בינתיים אנחנו נמצאים במצב שיש גירעון של 40 מיליארד ואנחנו עכשיו לא באים להוסיף על הגירעון הזה, אלא אנחנו צריכים בינתיים, עד שימצאו את הדרך החדשה, למנוע גזרות קשות על המרכז לשלטון מקומי ועל השלטון המקומי וההצעה הזאת מונעת גזרות, וכפי שהוסבר גם ביום ראשון, הרבה יותר קשות, שבתוכן גם היה קיצוץ דרמטי וגם העלאת ארנונה ב-10% אפילו וכל זה מונע.
ניסן סלומינסקי: כך שמהבחינה הזאת כל מי שאוהב את השלטון המקומי צריך להסכים לשלב הזה, כי אנחנו נמצאים במסגרת של קיצוצים, ולהשקיע המון מאמצים כדי שתיבנה באמת תכנית טובה, כשנגיע לקצה המנהרה או לאור שבקצה המנהרה, ב-2015-2016, שבה באמת תהיה תכנית אולי שונה, דיפרנציאלית, או משהו שייבנה, זו המטרה של הוועדה.
ניסן סלומינסקי: כרגע האלטרנטיבה הייתה קיצוץ, והוצג מה הייתה האלטרנטיבה, כך שההצעה הזאת היא הצעה שאין רשות שלא תשמח עליה, ושמענו את זה גם מהם ביום ראשון.
יצחק כהן: לא, זה לא המקרה, ניסן.
יצחק כהן: הייתה תכנית של תקצוב דיפרנציאלי, בסיכום של שלוש שנים 1.2 מיליארד, מהחזקות לחלשות.
יצחק כהן: זו התכנית.
יצחק כהן: זו התכנית, לא היה שום קיצוץ.
אלעזר שטרן: ניסן, אני יכול לדעת מתי תיתנו לי סוג של תשובה?
אלעזר שטרן: מתי הרשימה הזאת נבנתה?
ניסן סלומינסקי: כשנגיע לרשימה אני מציע שתשאל את זה ויגידו לך.
ניסן סלומינסקי: אבל הרשימה הזאת היא רשימה שקיימת, היא לא לצורך הנושא.
אלעזר שטרן: מה, זה תורה למשה מסיני?
ניסן סלומינסקי: לא, זו רשימה מציאותית של רשויות שמאוזנות ולכן לא מקבלות מענק איזון.
אלעזר שטרן: זה נראה לי מוזר, אני רוצה לבדוק.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות, זה משהו אחר, צריכים לבדוק והם ייתנו לך תשובות, אבל אני רק אומר שזו לא רשימה, זו מציאות של רשויות שמאוזנות - - -
אלעזר שטרן: לא בטוח, זו מציאות של הנייר.
ניסן סלומינסקי: לא, אז תשאל אותם כשנגיע לרשימה.
מיקי רוזנטל: רק הערה לסדר, בגלל שציטטת נתון שהוא בעייתי בעיניי.
מיקי רוזנטל: אם היה מדובר לכאורה באלטרנטיבה של להעלות 10% ארנונה לתושבים - - -
ניסן סלומינסקי: לא, קיצוץ שיביא לזה.
ניסן סלומינסקי: כך הם הציגו את זה ביום ראשון.
מיקי רוזנטל: ואני אומר לך שזה לא הגיוני, כי אם 0.3% בהעלאת מיסים ברשויות מסוימות נותנות 450 מיליון שקל, אז 10% זה סכום ש - - -
ניסן סלומינסקי: לא, האוצר ויתר על הקיצוץ הגדול שעשה.
ניסן סלומינסקי: היה כאן מאטצ'ינג ביניהם.
מיקי רוזנטל: אלה מספרים שנזרקים פה לחלל הוועדה ואין להם שום בסיס עובדתי, ולכן - - -
ניסן סלומינסקי: עוד פעם, האלטרנטיבה הייתה קיצוץ הרבה יותר דרסטי והאוצר ויתר כנגד זה.
מיקי רוזנטל: אני רק אומר שהנתון הזה של 10% העלאת מיסים הוא נתון מופרך שלא היה ולא נברא.
מיקי רוזנטל: וחשוב שזה ייאמר פה גם.
ניסן סלומינסקי: מי כבודה?
<הדסה אלמוג: הדסה אלמוג, מרכז המועצות האזוריות.
<הדסה אלמוג: אני פשוט רוצה להבהיר משהו.
<הדסה אלמוג: זה לא סתם שאנחנו, הרשויות המקומיות, החלטנו להתנדב ולתת למדינה 450 מיליון.
<הדסה אלמוג: יש פה איזה שהיא אי הבנה בסיסית, הכסף נלקח על ידי הרשויות המקומיות כהלוואה.
<הדסה אלמוג: כל מה שקשור להלוואה הזאת - - -
מיקי רוזנטל: זה כבר לא הלוואה, זה מענק, החוק שונה.
<הדסה אלמוג: זה לא מענק.
יעקב ליצמן: אולי תגידו לנו עד איזה שנה?
<הדסה אלמוג: הלוואה ל-15 שנה.
יעקב ליצמן: כמה ריבית?
ניסן סלומינסקי: לא, זה היה בהסכם ששונה.
יעקב ליצמן: כמה ריבית אתם מקבלים על זה?
יצחק כהן: לא, גברתי.
מיקי רוזנטל: את לא מעודכנת.
יעקב ליצמן: לפי ההצעה שלך, את פשוט לא מבינה - - - איזה הלוואה?
יעקב ליצמן: אף פעם לא תקבלו את זה חזרה.
<הדסה אלמוג: אנחנו יודעים ש - - -
ניסן סלומינסקי: רב יעקב היא מדברת על הגרסה הראשונה.
ניסן סלומינסקי: זו לא הגרסה שאושרה בסופו של דבר.
<הדסה אלמוג: לא, אני מדברת מה ההמלצה של - - -
יעקב ליצמן: זה לא מה שאושר אתמול.
<הדסה אלמוג: אני יודעת, של מרכז המועצות האזוריות למועצות האזוריות לעשות.
<הדסה אלמוג: המועצות לא תיקחנה את זה מהתקציב השוטף שלהן, כי 2013 כבר מסתיימת.
<הדסה אלמוג: אנחנו אפילו לא יודעים איזה מענק איזון מגיע לכל רשות, כי תקציב המדינה עוד לא אושר.
<הדסה אלמוג: האפשרות היחידה, גם ב-2014, היא לקחת את זה בתור הלוואה, זאת ההמלצה שלנו.
<הדסה אלמוג: זה מה שהרשויות שלנו תעשינה.
<הדסה אלמוג: העלאה של ה-0 - - -
ראובן ריבלין: מזכיר השלטון המקומי היה פה שלשום והוא יוכל לעדכן אותך.
<הדסה אלמוג: בסדר, אני מדברת בשם מרכז המועצות האזוריות.
מיקי רוזנטל: אולי אתם מתנגדים, כי שינוי את התנאים?
<הדסה אלמוג: אנחנו לא מתנגדים לזה, ה-0.3% מהשיעור - - -
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני קצת מבולבל.
ניסן סלומינסקי: לא, חנא, לא כך.
חנא סוייד: יש פה הלוואה ויש פה מענק ויש פה מס, מה נכון?
ניסן סלומינסקי: חברי חנא, לא כך בוועדת כספים.
ניסן סלומינסקי: תצביע ותקבל אישור.
<רווית פלג: אני עורכת דין פלג מלשכת התיאום של הארגונים הכלכליים, מישהו שידבר גם בשם אלה שעומדים לשלם.
<רווית פלג: יש פה שתי בעיות מובנות ב-0.3% הזה שלדעתי לא ברורות פה על השולחן.
<רווית פלג: עושים פה שני דברים מקבילים.
<רווית פלג: אחד, לכאורה מעלים נקודתית ב-0.3% לכל תושבי אותן רשויות עצמאיות, גם אם הם עניי ישראל וגם אם הם עסק פושט רגל.
<רווית פלג: זאת הפעולה הנקודתית הלכאורית.
<רווית פלג: הפעולה השנייה החמורה משפטית, שמשנים פה משהו שקיים 20 שנה.
ניסן סלומינסקי: רק שנייה, את רוצה לטעון?
<רווית פלג: אני רוצה לטעון משהו שלדעתי לא ברור פה ומרחב מעל החוק.
ניסן סלומינסקי: כי עוד לא הגענו - - -
<רווית פלג: --- אי אפשר לא להגיד, אנחנו העברנו נייר עמדה - - -
ניסן סלומינסקי: גברתי, רק שנייה, כשנגיע לסעיף שמדבר על ההעלאה של 0.3 אז תוכלי - - -
משה גפני: אבל היא טוענת נגד כל החוק הזה.
יעקב ליצמן: רגע, שינו את החוק הזה באמצע?
<רווית פלג: לא, מה שקרה ביום ראשון, שהגענו לכאן, כולם אמרו שזה עובר לוועדה אחרת והדיון היה דיון חשוב ותיאורטי, אולם לא דיון לגופה של חקיקה.
<רווית פלג: יש הבדל בין דיון לאווירה של חקיקה, שזה מה שהיה ביום ראשון, לבין דיון לגופה של חקיקה.
<רווית פלג: כרגע אנחנו דנים על החוק שהולך להיות החוק של כולנו בעוד כמה שבועות.
ראובן ריבלין: גברתי, הביאו לנו את ההסכם שהוא היה כהחלטת ממשלה.
<רווית פלג: נכון, אני יודעת את זה.
ראובן ריבלין: זה לא היה עניין עקרוני - - -
משה גפני: אבל ההסכם שהיה פה היה לא נכון.
משה גפני: היא צודקת מאה אחוז.
משה גפני: הטענה נכונה.
מיקי רוזנטל: בפנינו היה ההסכם הלא נכון.
<רווית פלג: אני רוצה רק להעיר, עוד משפט אחד, ואם תרשו נעיר שוב.
<רווית פלג: ההעלאה השנייה היא ההעלאה של המקסימום שהוא יהיה דיפרנציאלי בישראל אחרי ש-20 שנה הצליחו בקושי, וזה בכלל לא קשור לגרושים, נגיד, של ה-0.3%, שזה בכלל לא גרושים, זה מאות אלפי שקלים לגופים שונים שהם בפריסה ארצית, קבעו פה מינימום ומקסימום בשנת 92', שהוא חל על כל הרשויות בישראל, עכשיו זה לא נקודתי, ברגע שאתה תעלה את המקסימום ל-57 רשויות, שאי אפשר לדעת אם הן לא תשתנינה, כי זה הרי דבר שעשוי להשתנות לפי אם הן בעלות מענק/לא בעלות מענק, אתה יוצר מקסימום שונה בישראל, אקראי לחלוטין, וזאת פריצה שמאוד שמרו עליה משנת 92'.
<רווית פלג: מעולם לא היה מקסימום שונה לתל אביב ולגבעת שמואל.
<רווית פלג: המקסימום הוא הבסיס של השלטון החוקתי בארנונה, זה הדבר היחיד שהצליחו להשיג ואותו מקלקלים היום.
<רווית פלג: הדבר היחיד שהצליחו להשיג, זה שנדע מה המקסימום שבן אדם יכול לשלם בישראל.
משה גפני: מה שכתוב בחוק - - -
ניסן סלומינסקי: זה לסעיף שאנחנו מדברים, כן?
משה גפני: רשות עצמאית תעביר את סכום ההעברה עד ל' ניסן, 30 באפריל 2014.
<<שגית אפיק: יואל, תהיה העברה ב-2015 גם?
משה גפני: אני שואל מה יהיה ב-2015, מה יקרה ב-30 באפריל 2015?
ניסן סלומינסקי: אתם רוצים לענות?
ניסן סלומינסקי: אני יודע לענות.
משה גפני: תענה, אני שואל אותך.
<יואל בריס: ב-ל' ניסן 2015 לא יקרה דבר.
משה גפני: גובים את הכסף ב-2015 מהתושבים?
<יואל בריס: הכסף מהתושבים - - -
יעקב ליצמן: כן, זה נשאר קבוע.
משה גפני: זה מה שאני שואל, מה עושים ב-ל' ניסן 2015?
ניסן סלומינסקי: שום דבר.
יעקב ליצמן: על זה ההסתייגות הראשונה, ההסתייגות הראשונה אמרה שזה - - -
משה גפני: אבל מה יהיה ב-2015 אם הם לא מקבעים את זה?
<שגית אפיק: ה-0.3 ייכנס לבסיס.
<שגית אפיק: זה מה שיקרה.
ניסן סלומינסקי: נקודה, לא יקרה כלום.
<שגית אפיק: ה-0.3 יהפוך להיות חלק מהבסיס שישלם התושב מעתה ואילך.
משה גפני: ויעבירו את זה לרשויות החלשות?
מיקי רוזנטל: לא, זה לנצח.
מיקי רוזנטל: סליחה, זה לנצח.
ניסן סלומינסקי: רק רגע, עורך דין בריס יסביר ואחר כך איתי.
משה גפני: אני רוצה להבהיר למה בדיוק אני מתכוון.
משה גפני: אם הפירוש הוא שגובים את ה-0.3% כל הזמן, מה יקרה בכל השנים הבאות עם ה-0.3 והאם זה תואם את העניין שנאמר פה כל הזמן על ידי - - -
יעקב ליצמן: זה נכנס בבסיס התקציב.
<שגית אפיק: אבל הוא שואל למה זה לא יעבור לרשויות החלשות גם בשנים הבאות.
מיקי רוזנטל: הצחקת את האוצר.
ניסן סלומינסקי: בריס ואיתי הבינו את השאלה.
משה גפני: לא, אתה אמרת כל הזמן, אמרת, שהמצב קשה, יש גירעון של 40 מיליארד שקל, האם אתה צופה שגם ב-2015 יהיה כזה גירעון?
משה גפני: בגלל שאם לא יהיה גירעון - - -
מיקי רוזנטל: שר האוצר אמר דברים אחרים.
ראובן ריבלין: העורך דין של האוצר, אתה אמרת שבתאריך מסוים לא יקרה כלום, אתה צריך להוסיף אם לא יבוא - - -
יעקב אשר: מישהו עשה תחשיב כמה זה ה-0.3?
ניסן סלומינסקי: רק שנייה, תן לו לענות שאלה שאלה.
<יואל בריס: מה שאמרה פה קודם נציגת המועצות האזוריות, היא צדקה לחלוטין.
<יואל בריס: יש לנו סעיף בהמשך שאנחנו מגיעים אליו עוד מעט, שמדבר על האפשרות של השלטון המקומי לקבל אשראי.
<יואל בריס: התשלום שהן משלמות באופן חד פעמי ב-ל' ניסן 2014 הוא התשלום החד פעמי, 450, ואחריו אין לנו בעניין הזה אליהן דבר.
<יואל בריס: הם שילמו את הסכום הזה ובזה יצאו ידי חובתם.
<יואל בריס: הם יממנו את זה במשך שנים באמצעות ה-0.3% האלה שלא לקחו בשנה אחת 0.3 שזה שווה 450, זה שווה הרבה פחות.
אורית סטרוק: ומי יעזור לרשויות החלשות ב-2014, ו-15' ו-16'?
<יואל בריס: חשוב להבין, ה-0.3 בבסיס הארנונה לא שווה 450, זה שווה סכום הרבה יותר קטן.
<יואל בריס: הוא שווה - - -
ניסן סלומינסקי: למשך 15 שנה הוא מכסה 450.
<יואל בריס: הוא שווה 30 מיליון.
<יואל בריס: ה-30 מיליון האלה על פני - - -
משה גפני: כמה כסף זה בשנה, גביית הארנונה?
<יואל בריס: כ-30 מיליון.
<יואל בריס: 450 הוא מעביר לי ואז הוא גובה את ה- - -
מיקי רוזנטל: אבל אחר כך יישאר המס הזה לתושבים לנצח.
ניסן סלומינסקי: איתי, רצית להוסיף?
<איתי חוטר: רציתי רק לנסות להבהיר לכבוד הרב גפני.
<איתי חוטר: אנחנו משתדלים לא לתרום כסף - - -
משה גפני: אבל לפי מה שיואל אומר אתם תורמים.
<איתי חוטר: אני מנסה להסביר.
<איתי חוטר: 450 מיליון שקל, אם היינו צריכים להחזיר אותם דרך הארנונה במשך שנה אחת, המשמעות הייתה להעלות בהרבה יותר מ-0.3, להעלות, לצורך העניין ב-5% חד פעמי ושנה לאחר מכן לבטל 5%.
<איתי חוטר: זאת הייתה משמעות.
<איתי חוטר: חלף זאת, במקום להעמיס בשנה אחת העלאה של 5% או 6%, פרסנו את זה ל-15 שנה.
משה גפני: מאיפה תיקחו את הכסף?
מיקי רוזנטל: מהתושבים.
משה גפני: מאיפה תיתנו ב-ל' בניסן 2014?
<איתי חוטר: אני מסביר.
<איתי חוטר: ברגע שאתה מעלה חד פעמי ב-0.3 וזה נכנס לבסיס, אם אתה לא מבטל ועושה מינוס 0.3 בשנה לאחר מכן זה נכנס לבסיס.
<איתי חוטר: זאת אומרת בכל שנה כאשר מעדכנים את הארנונה על פי אותו טייס אוטומטי, אלא אם כן יש העלאות חריגות נוספות באישור שר הפנים ושר האוצר, ההעלאה האוטומטית, או הטייס האוטומטי יחול גם על ה-0.3 בכל שנה מחדש.
<איתי חוטר: זה העניין.
משה גפני: מאיפה תביאו את הכסף ב-2014?
משה גפני: את ה-450?
<איתי חוטר: לצורך זה הוכנס המנגנון של הלוואה באק טו באק שהרשויות יוכלו למעשה לקחת הלוואה כדי לממן את ההלוואה למדינה, או את המענק למדינה, תחליטו אתם.
יצחק כהן: הלוואה מאיפה?
<קריאה: מהבנקים.
<קריאה: זה רשויות חזקות - - -
<איתי חוטר: זה רשום בהסכם וזה רשום גם בחקיקה, עוד לא הגענו לסעיפים האלה.
<איתי חוטר: כשנגיע לסעיפים - - -
יצחק כהן: איזה סמטוחה, יאללה.
ניסן סלומינסקי: זה לא סמטוחה, חבר'ה.
ניסן סלומינסקי: את רוצה לדבר על הסעיף?
אורית סטרוק: אני רוצה לדבר על משהו חשוב שהוא בבסיס כל הסיפור.
אורית סטרוק: אני רוצה להגיד ככה, יש פה משהו תמוה בבסיס כל החוק הזה.
אורית סטרוק: שואל כל הזמן אלעזר שטרן מאיפה הרשימה, נכון?
אורית סטרוק: אז אמרו לנו עד עכשיו, בדיון הקודם, שהרשימה זו הרשימה של המועצות שלא קיבלו מענקי איזון, נכון?
אורית סטרוק: לקחתי את הרשימה של המועצות שלא קיבלו מענקי איזון ואני מקריאה עכשיו רשימה של מועצות שנמצאות ברשימה פה, אבל כן קיבלו מענקי איזון ב-2012, בני שמעון קיבלו 884 מיליון, גזר קיבלו - - -
יעקב ליצמן: לא, זה לא יכול להיות.
ראובן ריבלין: גזר נותנת.
יעקב ליצמן: בני שמעון לא.
יצחק כהן: לא זה אלף שקל.
אורית סטרוק: אז אני אומר שאין הלימה.
אורית סטרוק: אני אומרת שמועצות - - -
חנא סוייד: לא, 880 מיליון לא יכול להיות מענק איזון.
אורית סטרוק: אז אני אומרת ככה, יש פה רשימה של מועצות שכן קיבלו מענקי איזון ולא אמורות על פניו להיות ברשימה שלפנינו.
יעקב ליצמן: ההסתייגות שלך ש-2011 יהיה 2012.
יעקב ליצמן: זה מה שאת מציעה.
יעקב ליצמן: פשוט.
יעקב ליצמן: כן, זה מה שאת אומרת.
יעקב ליצמן: היות שהיה שינויים, את רוצה - - -
אורית סטרוק: אני שואלת, איך זה יכול להיות, אם המועצות האלה הן מועצות שנאלצו לקבל מענקי איזון, למה הן ברשימה?
ניסן סלומינסקי: תני לי שם.
אורית סטרוק: בני שמעון, גזר, חבל מודיעין, חוף הכרמל, יואב, כוכב יאיר, עמק חפר, עמק יזרעאל - - -
ניסן סלומינסקי: לא יודע, גזר היה פה אתמול.
אורית סטרוק: שהאוצר יענה.
ניסן סלומינסקי: אוקי, שיענו, אבל גזר, ראש המועצה היה פה ולא אמר שום דבר ולא ערער על הרשימה, אז זה נראה לי קצת - - -
אורית סטרוק: אבל תסביר לי איך זה יכול להיות, לנו מספרים שככה זה נמסר.
ניסן סלומינסקי: רק רגע, הוא יודע לתת תשובה ונשמע.
<יונתן בר סימנטוב: רשימת הרשויות שמופיעה בתוספת הן רשויות שבהתאם לנוסחת מענק האיזון הן נטולות מענק איזון.
<יונתן בר סימנטוב: הנוסחה השתנתה בשנת 2011, מאז שהנוסחה השתנתה יש כל מיני רשויות שלמרות שלפי הנוסחה לא זכאיות למענק עדיין יש להן סכומים שהם אמורים להמשיך לקבל בפועל, עד שנת 2014, שאנחנו מדברים על החלקה הזאת שהולכת לחול ב-2014 כבר כל הרשויות האלה יהיו נטולות.
<יונתן בר סימנטוב: הן נטולות לפי הנוסחה כבר היום, גם ב-2012 ו-2013 , ובשנת 2014, ובשנת 2012 בגלל אותו תיקון שהיה בשנת 2012 הן עדיין קיבלו קצת.
ניסן סלומינסקי: הבנתי, אבל בעיקרון הן נטולות מענק.
ניסן סלומינסקי: אני מציע שאת הרשימה הזאת, אתם, המרכז לשלטון מקומי, תעברו עוד פעם על הרשימה ותודיענו לפרוטוקול שאכן אלה רשויות שב-2014 הן נטולות מענק.