GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עופר מנירב: איך הם צריכים לדעת שמישהו מתכוון למשהו אחר.
<עופר מנירב: עוד להגיד בוודאות שכולם ידעו?
<עופר מנירב: אני חושב שזה קצת הליכת יתר.
<עופר מנירב: אני חושב שהניסיון להעביר את החוק תוך כמה ימים בקריאה ראשונה שנייה ושלישית זה מחטף.
<עופר מנירב: מדובר בהצעת חוק רצינית, בואו נדון בה בצורה רצינית, על פני זמן.
<עופר מנירב: מאוקטובר עברו 8 חודשים.
<עופר מנירב: מה עם הדיונים?
<עופר מנירב: אני לא יודע אם מישהו מהלשכות המקצועיות בדק או דן בעניין – כלום.
<רובי גינל: אני סמנכ"ל התאחדות התעשיינים.
<רובי גינל: התאחדות התעשיינים מחויבת בעצם לרפורמה שעליה דיבר מנהל רשות המיסים, הרפורמה שהתחילה לפעול ב-2011.
<רובי גינל: אנחנו רואים בשטח שהפורמה הזאת עושה פלאים ומשפיעה על החלטות ההשקעה של התעשיינים.
<רובי גינל: אנחנו מדווחים ש-20% מהתעשיינים מחזירים השקעות מחו"ל לישראל, 20% עוברים מהמרכז לפריפריה.
<רובי גינל: מה שיותר חשוב מבחינתנו, 60% מהתעשיינים מדווחים על ניסיונות להגדלת הייצוא כדי לעמוד בתנאי החוק.
<רובי גינל: מבחינתנו זאת בשורה משמחת כי יצואנים קטנים, שעד עכשיו לא עשו מאמצי ייצוא, עושים מאמצי ייצוא.
<רובי גינל: אנחנו יודעים שיצואנים מאופיינים בפריון הרבה יותר גבוה, כפול, מחברות שאינן מייצאות.
<רובי גינל: אנחנו מבינים בעצם שמדובר בשינוי שהמטרה שלו שמירה על המצב הקיים ולא לשנות את המצב הקיים ואנחנו מסכימים לו.
<רובי גינל: יש שתי בעיות עיקריות.
<רובי גינל: התאחדות התעשיינים מתנגדת לחקיקה רטרואקטיבית.
<רובי גינל: עם זאת, אנחנו מבינים שהשינוי הובא בפני הכנסת ב-2012 ולמעשה נדחה בשל הבחירות כך שאנחנו מבינים את הרציונאל.
<רובי גינל: הבעיה היותר משמעותית, שעליה, למיטב הבנתי, יש לנו הסכמה עם רשות המיסים, זה מקדם האוכלוסייה.
<רובי גינל: רשות המיסים או המדינה הציעו בהצעת ההחלטה מקדם עדכון אוכלוסיה של 2% בעוד המקדם הממוצע העולמי זה שהאוכלוסייה גדלה ב-1% ולא ב-2%.
<רובי גינל: יש לנו הסכמה עם רשות המיסים ואני מקווה שזה יובא בתיקון לחקיקה, שהמקדם יעמוד על 1.4%, מבחינתנו זה בסדר.
<רובי גינל: חשוב להדגיש את הנושא של תנאי הייצוא, כיצד הוא מפריע לחברות שאינן מייצאות ושאינן עובדות בשוק העולמי.
<רובי גינל: חברות שבשל המאפיינים שלהם נאלצות לעבוד בשוק המקומי, כמו חברות מזון.
<רובי גינל: באותה רפורמה של 2011 נבנה מסלול חדש שהמטרה שלו היא הגדלת הפריון באותן חברות.
<רובי גינל: לצערי, המסלול הזה מתוקצב מאוד בחסר, בתקציב קטן מ-30 מיליון שקלים.
<רובי גינל: אני חושב שאחד המענים שניתן לתת לחברות שעובדות בשוק המקומי, זה תקצוב הולם של מסלול הפריון, שמיועד כמובן לחברות מהסוג הזה.
<אוסקר אבו רזק: שלום לכולם.
<אוסקר אבו רזק: משנת 1959 עד שנת 2005 קיבלו את ההטבות האלה גם מפעלים שעשו ייצוא וגם מפעלים שלא עשו ייצוא.
<אוסקר אבו רזק: ב-1978 תוקן החוק ונאמר במפורש שאין יותר תנאי של ייצוא.
<אוסקר אבו רזק: זה קודם כל ברמת העובדות.
<אוסקר אבו רזק: שנית.
<אוסקר אבו רזק: לפי הנתונים של מנהל הכנסות המדינה העלות האפשרית היא רק 500 מיליון שקל, כי כל המפעלים שייהנו מההטבות האלה משלמות מיליארד שקלים.
<אוסקר אבו רזק: אני רוצה להדגיש שאין פטור כי רק מפעל מועדף יכול ליהנות מהחוק הזה ולמפעלים מועדפים אין פטור ממס.
<אוסקר אבו רזק: זה או 7 או 12, כך שפטור לא קיים.
<אוסקר אבו רזק: אנחנו עכשיו מדברים על חוק ההסדרים משנת 2013 ועל התקציב של שנת 2013.
<אוסקר אבו רזק: אם זה התקציב של שנת 2013, החקיקה הזאת היא רטרואקטיבית.
<אוסקר אבו רזק: היא חקיקה ששייכת לשנת מס 2013 וזה לא שייך לחוק התקציב של 2013 ו-2014.
<אוסקר אבו רזק: אני לא מבין למה זה קשור לחוק ההסדרים.
<אוסקר אבו רזק: 20 שנה עסקתי בחקיקה.
<אוסקר אבו רזק: חקיקת מס חייבת להיות בתחילת שנת המס אם היא נוגעת לשיעורי המס.
<אוסקר אבו רזק: גם אם הקריאה הראשונה עברה בנובמבר 2012, גם אז היתה בעיה של חקיקה רטרואקטיבית.
<אוסקר אבו רזק: התכלית של החוק – צריך לשים לב, לא כולם ייהנו.
<אוסקר אבו רזק: העידוד הוא לייצור.
<אוסקר אבו רזק: רק מפעלים תעשייתיים יכולים ליהנות מהחוק הזה ולא כל המשק.
<אוסקר אבו רזק: כל המפעלים האלה, 100% מס שלהם זה מיליארד שקל.
<אוסקר אבו רזק: לכן, לבוא ולהגיד שהעלות התקציבית היא 1 מיליארד או 1.5 מיליארד, אין לה על מה להתבסס.
<אוסקר אבו רזק: אני חוזר ואומר, רק מפעל מועדף.
<אוסקר אבו רזק: אני יודע שגובים מס רק באמצעות חוק ולא באמצעות כוונות או שום דבר אחר.
<אוסקר אבו רזק: החוק לעידוד השקעות הון אין בו תכלית של ייצוא.
<אוסקר אבו רזק: התכלית הזאת בוטלה בשנת 1978, צריך לשים את זה על השולחן.
<אוסקר אבו רזק: מי שרוצה להילחם בתכנוני מס, יפשט את דיני המס.
<אוסקר אבו רזק: אין שום כלי אחר מאשר פישוט דיני המס.
<אוסקר אבו רזק: חלק מהמפעלים הגישו כבר דוח לשנת 2012 וביקשו את ההטבות האלה.
<אוסקר אבו רזק: אנחנו עכשיו בחודש יוני 2013 והמפעלים האלה או החברות האלה, מה יעשו איתם?
<אוסקר אבו רזק: יגבו מהם מס?
<אוסקר אבו רזק: יבקשו מהם לתקן את החוק?
<אוסקר אבו רזק: הם פעלו לפי החוק ולא לפי כוונות של אדם כזה או אחר.
<אוסקר אבו רזק: צריך להבין.
<אוסקר אבו רזק: מרבית המפעלים האלה נמצאים בפריפריה.
<אוסקר אבו רזק: המפעלים שלהם לא נמצאים בהרצליה פיתוח ולא במרכז הארץ.
<אוסקר אבו רזק: כל המפעלים האלה, גם הגדולים וגם הקטנים, התעשייה המסורתית נמצאת אך ורק בפריפריה.
<אוסקר אבו רזק: תודה רבה.
<זיו שרון: אני יו"ר ועדת המיסים של לשכת עורכי הדין.
<זיו שרון: אני יכול להעיד מעדות ראשונה, שתנאי הייצוא לא היה תנאי שהיה קיים מאז ומעולם.
<זיו שרון: מעבר לזה, אני לא מבין.
<זיו שרון: רשות המיסים גרמה להחלטת ממשלה שמנסה לדחוק עולים חדשים בשם הרצון לציית לעולם ולהיענות לסטנדרטים של העולם ושחס וחלילה לא נדווח עליהם.
<זיו שרון: זה נושא שאמור לעלות בחוק ה הסדרים אבל כרגע פוצל אבל יעלה בקרוב.
<זיו שרון: ומה אנחנו עושים בחוק הזה?
<זיו שרון: אנחנו רואים ושומעים את ההתפתלויות כאן.
<זיו שרון: מדינת ישראל למעשה מתחמנת את הארגון שבו היא חברה, את ה-WTO, בהכנסת תנאי ייצוא, למרות שאסור שתהיה סובסידיה על ייצוא.
<זיו שרון: מעניין אותי אם יש פה נציג של משרד המסחר והתעשייה, שמדווח או לא מדווח ל-WTO על ה-complains של מדינת ישראל למה שהתחייבה באותה אמנה.
<זיו שרון: אם לא היה ברור ב-2005, שלמעשה מתחמנים ארגון שבו אנחנו חברים, באמנה שבה אנחנו חתומים, הדברים נאמרו פה על ידי דוברי הממשלה על השולחן.
<זיו שרון: אני לא מצליח להבין את זה.
<זיו שרון: אני עובר לנושא הפריפריה.
<זיו שרון: כולנו שומעים וקוראים, גם בגלל הבעייתיות של חוק עידוד השקעות הון וההקצאות שיש בו למפעלים מהסוג הזה או למפעלים אחרים, שקיימת מגמה להקים ועדה ולקבוע קריטריונים.
<זיו שרון: סביר להניח שאם הרוח החברתית שמנשבת כרגע במדינת ישראל, הקריטריונים יהיו כן להעדיף את הפריפריה.
<זיו שרון: אז מה אנחנו עושים כרגע?
<זיו שרון: טלאי לחצי שנה?
<זיו שרון: טלאי לשנה?
<זיו שרון: אני פשוט לא מצליח להבין את הנקודה הזאת.
<זיו שרון: דובר על-כך שתקום ועדה שתבחן מחדש את חוק עידוד השקעות הון ואת ההקצאות.
ראובן ריבלין: כמה מהמיליארד הולך לפריפריה?
<זיו שרון: ההערכה שלי היא שכל המפעלים היצרניים של התעשייה המסורתית, ממילא הכלכלה גרמה לזה שהם יפנו שטחים יקרים במרכז הארץ ויעברו לפריפריה.
<זיו שרון: ההערכה שלי שזה הרוב הגדול.
<זיו שרון: אני אמשיך ואומר משהו נוסף על הרטרואקטיביות.
<זיו שרון: אינני מבין איך אפשר לומר, כשאנחנו נמצאים ביוני 2013 וכאשר יש חברות שכבר בפועל הגישו.
<זיו שרון: אם לא כולן הגישו, הרי שעל-פי הדין היו צריכות להגיש את הדוחות של 2012 על-פי הדין שנהג.
<זיו שרון: אינני מבין איך אפשר להתפתל ולומר שאין פה רטרואקטיביות.
משה גפני: מס הכנסה ייתן לו הנחה.
אראל מרגלית: אני מבין שיש חוק עידוד השקעות עוד לחברות שמייצאות אבל אני גם יודע שיש חוק עידוד השקעות הון לפריפריה.
אראל מרגלית: אני יודע שגם בפריפריה מפעלים מסוימים מקבלים הטבות בצורה משמעותית.
אראל מרגלית: בעניין הזה אני רוצה לעזור לממשלה ולא להתנגד לה, אבל אני חייב לומר שהאופן שבו הדברים נעשים כאן זה לא תקין.
אראל מרגלית: אי-אפשר לעבוד כך.
אראל מרגלית: אי-אפשר לבוא בחוק רטרואקטיבי, אחרי שאנשים התחילו עם הבנה מסוימת.
אראל מרגלית: בכלל, הייתי אומר שאנחנו צריכים לעשות סדר.
אראל מרגלית: בואו נגיד ייצוא ואם אנחנו צריכים להתמודד עם אחד מהארגונים הבינלאומיים, אז בואו נתמודד איתם.
אראל מרגלית: אפשר לחשוב שסין לא נותנת עידוד לייצוא שלה.
אראל מרגלית: כל-פעם שאנחנו מתחרים עם החברות שלהם בסמי קונדקטור, הם ממלאים אותם בכסף כדי לעזור להם להתחרות מול החברות הישראליות והאחרות בשוק הבינלאומי.
אראל מרגלית: גם ארצות עושה את זה בהרבה מאוד מובנים.
אראל מרגלית: הם קובעים יעדים אסטרטגיים ובהם הם נותנים את העזרה.
אראל מרגלית: אני חושב שאם אנחנו רוצים להגיד ייצוא, אנחנו צריכים להגיד ייצוא כי אחרת אנחנו מסתברים ואני הייתי רוצה שנמשיך למכור לדנמרק.
אראל מרגלית: דבר שני, זה כל המעמד של הפריפריה.
אראל מרגלית: אם אנחנו רוצים לתת הטבות לפי החוק של אזורי פיתוח א', גם לחברות בפריפריה, לפי קריטריון שונה מהקריטריון של הייצוא, אז בואו נגיד את זה בצורה ברורה ונכניס את זה לחלק מהקריטריונים ונעשה סדר.
אראל מרגלית: אנחנו הרי מנסים להביא תעסוקה בכל מיני מקומות.
אראל מרגלית: מי שישים עוד מפעל בקרית שמונה, מי שישים עוד מפעל בירוחם או במצפה רמון, אנחנו נרצה לעודד אותו ואנחנו נרצה לתת לו את ההטבה שלו, גם אם הוא מוכר לשוק כזה או אחר.
אראל מרגלית: בעניין הזה אני מציע לעשות סדר.
אראל מרגלית: מבחינת נוהל.
אראל מרגלית: אני לא מבין איך מדינת ישראל טועה ב-12 מיליון ולא רואה שזה חלק מהמספר שצריך לשנות.
אראל מרגלית: אני לא מבין איך עושים כזאת טעות.
אראל מרגלית: לוקחים איזה באפר, משהו.
יעקב ליצמן: הגיע הזמן שתדע שמשרד האוצר לא מבין במספרים.
אראל מרגלית: אבי, הנושא הזה של החוק הרטרואקטיבי שם אותך במצב מאוד בעייתי.
אראל מרגלית: זה שם את כולנו במצב בעייתי לפי עבודה תקינה בתוך המשק.
אראל מרגלית: בהתחלה חשבתי שזאת פשוט טעות וזהו.
אראל מרגלית: עכשיו נראה לי שיש עוד כמה דברים שונים ומשונים, כולל הנושא של הפריפריה ונושאים אחרים, שהופכים את כל העניין לקצת יותר אפור.
משה גפני: אדוני היושב ראש, הנושא הזה עלה כאן בוועדה, במליאת הכנסת וברשות המיסים עוד לפני שמשה אשר היה מנהל רשות המיסים.
משה גפני: לפני שנכנסים למהות החוק ודנים האם יש הטבות למעלים בפריפריה?
משה גפני: האם מדיניות הייצוא נכונה או לא נכונה?
משה גפני: יש לי עמדה בעניין הזה אבל היא לא רלוונטית לחוק הזה.
משה גפני: אנחנו ביקשנו את הדבר הכי פשוט, מה שצריך לבקש.
משה גפני: אתם אומרים שתושבי המדינה יחד עם תושבי הרשות הפלסטינית הם 12 מיליון, 13 מיליון?
משה גפני: תביאו איזה נייר, ביקשנו נתון.
משה גפני: מה, אנחנו מדינת פארטצ'?
משה גפני: אנחנו לא יודעים כמה תושבים יש כאן?
משה גפני: אין לנו יכולת לדעת איפה אנחנו עומדים עם העניין הזה.
משה גפני: אני זוכר שביקשתי את הנתון הזה ולא קיבלתי אותו עד לרגע זה.
משה גפני: היום לא אני צריך לקבל אותו, אתה צריך לקבל אותו אבל אני ביקשתי.
משה גפני: ביקשתי לדעת מי הן המדינות שאליהן מייצאות חברות ישראליות שהן בין 12 מיליון תושבים ל-14 מיליון?
משה גפני: יש מדינות כאלה?
<רובי גינל: סנגל, זימבבואה ורואנדה.
משה גפני: ביקשתי שהממשלה תביא נייר.
<שגית אפיק: על זה הם ענו ב-5.6.
<שגית אפיק: עכשיו כשמעלים ל-14 מיליון, יהיו עוד מדינות?
<רובי גינל: לא.
<רובי גינל: בין 12 ל-14 זה שלושת המדינות האלה.
<רובי גינל: יש 25 מדינות מתחת ל-12.
<שגית אפיק: אבל עכשיו יהיה גידול של 1.4%, אז בעוד כמה שנים יהיו שווקים נוספים שיפלו בין הכיסאות?
<רובי גינל: כן.
<עופר מנירב: הוא אמר 25 ועוד 3.
<עופר מנירב: סך הכול יהיו 28 מדינות שאפשר יהיה לייצא אליהן.
משה גפני: חשבתי אז ואני חושב גם עכשיו שזה לא רציני הדבר הזה.
משה גפני: אנחנו יושבים פה בוועדה מכובדת וגם למליאת הכנסת אין שום נתון שאומר כמה תושבים יש פה.
משה גפני: באה הכנסת ומחליטה שהיא עושה חוק מכאן ואילך.
משה גפני: היא עושה חוק ואומרת: אני רוצה 14, אני לא רוצה 12.
משה גפני: אפשר לקיים דיון למה זה קורה.
משה גפני: שאלתי את השאלה גם כשזה הגיע לדיון באוקטובר 2012.
משה גפני: לקיים את הדיון הזה רטרואקטיבי?
משה גפני: אני באמת לא למדתי משפטים.
משה גפני: מה לעשות, למדתי בכולל ובישיבות.
משה גפני: אבל, לבוא ולהגיד שעל הספק הזה אנחנו הולכים לעשות חוק רטרואקטיבי ולהביא את הסיפור של האסבסט?
משה גפני: אבי, זה המקרה?
משה גפני: אני לא זוכר מקרה אחד של חוק רטרואקטיבי על מס.
משה גפני: לפי דעתי אתה לא תוכל לדחות את הבקשות גם רטרואקטיבי כי אתה אומר:
משה גפני: אני לא יודע כמה תושבים יש במדינת ישראל וברשות הפלסטינאית ולכן אני מבקש, למען הסר ספק, אני מבקש לחוקק את זה רטרואקטיבית מינואר 2012 וזה יכול גם על שנת המס 2011.
משה גפני: אני בכלל לא בטוח שיש צורך בזה.
משה גפני: אני חושב שמה שנעשה כאן זה זלזול בכנסת.
משה גפני: הכנסת הולכת עכשיו לחוקק חוק שיכול להיות שצריך אותו ויכול להיות שלא צריך אותו.
משה גפני: החלק הזה שבאים ומבקשים עכשיו מהכנסת לקבל החלטה ולחוקק חוק שאין עליו נתון שהוא נתון בסיסי ועוד רטרואקטיבי, אני חושב שאסור לעשות את זה.
משה גפני: אם כבר, אז צריך להוציא את אזור פיתוח א' מהחוק הזה כי הם לא שילמו עד היום.
<משה אשר: כמו שציינתי, קיבלנו טיוטה כמעט סופית שקיבלנו בחוות דעת של דמוגרף.
<משה אשר: באמת יש שאלה איך מודדים.
<משה אשר: יש כל מיני מדידות, אוכלוסיות, אנשים שנכנסים לפה, באיזה אשרות הם נמצאים פה.
<משה אשר: יש כל מיני קטגוריות ולכן הנתונים לא פשוטים לבדיקה.
<משה אשר: כרגע, לפי הנתונים שיש לנו לסוף 2011, בישראל פלוס הרשות הפלסטינית יש 11,997,000 תושבים.
<משה אשר: זה אומר שב-2012, בקצב הגידול הטבעי של ישראל, כבר נמצאים ב-2012 מעל הרף של 12 מיליון תושבים.
<משה אשר: זה הנתון שיש לנו.
<משה אשר: אנחנו 11,997,092 תושבים.
<משה אשר: לגבי רטרואקטיביות, לא אחזור מעבר לדברים של אבי ליכט.
<משה אשר: ברגע שנודע לנו, מייד הודענו לכולם.
<משה אשר: המייצגים ידעו שאלה הדברים.
<משה אשר: דוחות 2012, בשנת 2012, כאשר באנו לשם, עדיין לא הוגשו.
<משה אשר: עדיין לא הגיע המועד להגשת הדוחות.
<משה אשר: גם העברנו בקריאה ראשונה את הדבר הזה ולכן הבעייתיות ברורה מבחינת הכנסת שהשתנתה ואלה הדברים.
<משה אשר: מבחינת המשמעויות לגבי תנאי ייצוא.
<משה אשר: אנחנו נעשה בדיקה לגבי התקופה שלפני 2005, למרות שברוב כתבי האישור היה בפירוש תנאי ייצוא.
<משה אשר: בוודאי שמשנת 2005 היה רק תנאי ייצוא, או רק תנאים של מכירות לשווקים שמעבר ל-12 תושבים, שזה היה דה-פקטו תנאי ייצוא.
<משה אשר: לכן על זה אין מחלוקת.
<משה אשר: המשמעות הפיסקאלית היא – גם אם אוסקר, שהיה אמון על החוק בשעתו, ציין שזה 500 מיליון שקלים, הסכום הזה הוא סכום ענק ומשמעותי.
<משה אשר: אנחנו לפי התחשיבים שלנו זה יותר.
<משה אשר: גם 500 מיליון זה סכום ענק.
<משה אשר: אפשר לקבל מסלול של 0% מס כי אם אתה נכנס לשנת בחירה, שהיא שנת 2012, שנה ראשונה אתה כן נכנס למסלול של 0% מס.
<משה אשר: לכן, מבחינתנו בפירוש זה הזמן וזה המקום לעדכן ולהבהיר את הדברים האלה, שמדובר למעשה בתאני המהותי הזה ולכן אנחנו מבקשים מכם לאשר את הצעת החוק.
ניסן סלומינסקי: תודה רבה למשה אשר ולאבי ליכט, ליוני ולכל האורחים שדיברו ולחברי הכנסת.
ניסן סלומינסקי: שמענו את הדברים ברוב עיון ואני מעלה את זה להצבעה.
משה גפני: אני הגשתי הסתייגויות.
משה גפני: אני לא רוצה שזה יחול על אזור פיתוח א'.
משה גפני: אני מבקש שזה יחול מהיום.
גילה גמליאל: מה ההשלכה של אזור פיתוח א'?
<משה אשר: הנושא של אזור פיתוח א', אלה דברים שאם וכאשר יהיה דיון מעמיק בחוק עידוד השקעות הון, אז הדברים האלה ילובנו מחדש.
<משה אשר: אני לא חושב שזה נכון לבוא ולקבע הטבות ולייצר הטבות לאנשים שלא היה להם את זה לפני זה.
<משה אשר: התאחדות התעשיינים ביקשו להתאים את הגידול לא ל-2% תוספת אלא ל-1.4%, לפי המקובל בעולם.
<משה אשר: אם זה יהיה התיקון, אנחנו נקבל אותו.
<שגית אפיק: האם בעוד כמה שנים לא יצאו עוד מדינות בגלל שאנחנו לא קוראים לקריטריון ייצוא בשמו?
<משה אשר: אם יהיה תיקון חקיקה מאסיבי ויקבעו קריטריונים אחרים יכול להיות שאנחנו נקבע.
<שגית אפיק: אפשר לעשות את זה בהוראת שעה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נחשוב על זה.
ניסן סלומינסקי: שגית, תקריאי את החוק.
<שגית אפיק: "הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון מס' 70), התשע"ג-2013 תיקון סעיף 18א בחוק לעידוד השקעות הון התשי"ט-1959 (להלן – החוק העיקרי) בסעיף 18א(ג)(1) בפסקת משנה (ג) במקום "12 מיליון" יבוא "14 מיליון" ובסופה יבוא "מספר התושבים לפי פסקת משנה זאת יעלה, ב-1 בינואר של כל שנת מס, בשיעור של 1.4% ביחס למספר התושבים.
<שגית אפיק: לפי פסקת משנה זו ב-1 בינואר של שנת המס הקודמת".
<שגית אפיק: תחילתו של סעיף 18א(ג)(1)(ג) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, ביום ו' בטבת התשע"ב (1 בינואר 2012).
משה גפני: לליצמן ולי יש שתי הסתייגויות.
משה גפני: שהחוק הזה לא יחול על מפעל באזור פיתוח א'.
ניסן סלומינסקי: הצבעה בעד - 2 נגד - רוב ההסתייגות לא התקבלה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את סעיף 1 עם התיקון שהוספנו?
ניסן סלומינסקי: הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט הסעיף אושר.
ניסן סלומינסקי: הסתייגות שנייה שהתחילה תהיה מיום פרסומו של חוק זה ברשומות.
ניסן סלומינסקי: מי בעד ההסתייגות של ליצמן?
ניסן סלומינסקי: ההסתייגות נדחתה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 2 כפי שהוא?
ניסן סלומינסקי: הסעיף אושר והחוק כולו אושר.
ניסן סלומינסקי: מאחר שאנחנו לא רוצים לגזול יותר מדי זמן מהזמן שמיועד לידידנו ואהובנו שר החקלאות, לכן אני אעשה את זה קצר.
ניסן סלומינסקי: הנושא הראשון בסדר היום הוא אישור ועדות משנה.
ניסן סלומינסקי: יש לנו חמש ועדות.
ניסן סלומינסקי: ועדה אחת זו ועדת המשנה לפריפריה והתיישבות בראשותו של זבולון קלפה, ועדת משנה למגזר הערבי בראשותו של אחמד טיבי, ועדת המשנה לעסקים קטנים ובינוניים, בראשותו של רוברט אילטוב, ועדת המשנה - - -
אחמד טיבי: אפשר להחליף עם קלפה?
אחמד טיבי: אני להתיישבות ו - - -
זבולון כלפה: בדיוק, אני הצעתי.
עפר שלח: רגע, מה?
עפר שלח: ערבים זה לא פריפריה והתיישבות?
ניסן סלומינסקי: ועדת המשנה לביטוח בראשותו של יצחק כהן, ועדת המשנה לעניין תקנות ניירות ערך, זירת סוחר לחשבונו העצמי, בראשות בועז טופורובסקי.
ניסן סלומינסקי: בדיוק הוא הגיע.
ניסן סלומינסקי: אני הבנתי שפעם היה מספיק הודעה, אבל הפעם אמרו שצריכים להעלות את זה לסדר היום וגם לקיים הצבעה, אז זה מופיע בסדר היום בסעיף ראשון, ואם אין הערות אני מעלה את זה להצבעה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את כל חמש הוועדות?
ניסן סלומינסקי: הצבעה בעד אישור חמש ועדות משנה - רוב הסעיף אושר עכשיו אנחנו עוברים לסעיף השני.
ניסן סלומינסקי: זה הנושא של משרד החקלאות ונמצא איתנו חבר, ידיד, אהוב לפחות מבחינתי, אני אומר שוב, זה לא הספד, אבל זה איש שבאמת מייצג עדיין גם בתפיסות העולם את מה שבאמת היה צריך להיות והוא איתן בעמדתו ובינתיים הוא שר החקלאות.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מקווים לאט לאט - - - מאחר שבאחריותנו לא רק חוק ההסדרים - - -
אלעזר שטרן: אני מבין שביקשו מהמפלגה שלו להגיד את זה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו עוסקים בעיקר הזמן בחוק ההסדרים, סעיף סעיף, סעיף סעיף, אבל אנחנו גם צריכים לדעת שחוק התקציב ברשותנו ולכן אנחנו משתדלים להזמין את השרים לשמוע, לראות אם יש הערות, אם הדברים מסודרים ואם יש צורך לתקן אז גם נתקן.
ניסן סלומינסקי: אני מזכיר לחבריי שאנחנו נוהגים לא להפריע לדובר באמצע הדברים, כל מי שרוצה רושם את ההערות.
ניסן סלומינסקי: אחרי שהשר ידבר ואם הוא ירצה, אתה תרצה שעוד מישהו ידבר חוץ ממך?
יאיר שמיר: מי שיציג באופן כללי זה המנכ"ל.
יאיר שמיר: תיכף אני אציג את מי שנמצאים פה.
ניסן סלומינסקי: אחר כך המנכ"ל ידבר, אנחנו נרשום את ההערות ומי שירצה אחר כך יוכל לומר, ואחר כך יהיה סבב נוסף של השר והמנכ"ל שבו הם יענו תשובות למה שאנחנו מבקשים.
ניסן סלומינסקי: כבוד השר, המיקרופון לרשותך.
יאיר שמיר: קודם כל בוקר טוב.
יאיר שמיר: אני שמח, זו פעם ראשונה שאני מציג תקציב לפני ועדת הכספים, אז לכבוד הוא לי.
יאיר שמיר: אני גאה בתפקיד ואני אשתדל גם להבהיר מה שהשגנו עד כה.
יאיר שמיר: לימיני יושב רמי כהן, מנכ"ל המשרד מזה כחודש, ויש איתנו מספר עוזרים וסמנכ"ל כלכלה של המשרד, כדי שנוכל לתת את התשובות הכי טוב שאנחנו יכולים.
יאיר שמיר: בגדול אני רוצה להגיד שעשינו תהליך מסודר בעניין.
יאיר שמיר: מכיוון שגם רמי וגם אני איננו בקיאים די בנושאים, אני שלושה חודשים והוא חודש, לכן התחלנו קודם כל להגיד מה מטרת המשרד, מה חזון המשרד ואיך עושים את זה ולאחר מכן, לא חיכינו לדיוני התקציב בממשלה וישבנו עם אנשי האוצר.
יאיר שמיר: יושבים פה שאול מרידור ומעיין וחסר אלון, וליבנו נושאים - - -
<קריאה: הם עובדים של המשרד, הבנתי.
יאיר שמיר: משרד האוצר.
<קריאה: אה, חשבתי שהם עברו למשרד החקלאות.
יעקב ליצמן: אתה מזכיר את השמות שעשו לך את הבעיות?
יאיר שמיר: הייתי שמח אם הם היו עוברים אליי.
יאיר שמיר: ישבנו וליבנו.
יאיר שמיר: חלק מהנושאים שעליהם לא הייתה לגמרי הסכמה, סיכמנו על ועדה משותפת, צירוף של חברה חיצונית, בעיקר בנושא של התמיכות, האם תמיכות ישירות, תמיכות עקיפות וכדומה<, מכסים, הגנה, והתחלנו פעילות, כשכבר היו שתי פגישות לפחות, בשיתוף פעולה מלא ובהבנה מלאה והייתי אומר זהות מטרה, ובדברים האחרים הגענו להסכמה מלאה, כך שהתקציב שאנחנו מציגים לכם היום הוא תקציב שאנחנו שלמים איתו.
יאיר שמיר: אני חושב שאפשר להשיג בו את הדברים העיקריים.
יאיר שמיר: נכון שכמו כל שאר התקציבים, גם תקציבנו קוצץ במידה מסוימת, אבל אני חושב שזה במידה סבירה וגם בפינות שהסכמנו עליהן ולא עשינו קיצוצים רוחביים, עשינו קיצוצים ענייניים של נושאים שלמים שבהם אחרי כן נטפל, אפשר לתזכר אותם בהמשך.
יאיר שמיר: כך שאנחנו באים פה להציג משהו שהוא קוהרנטי, משהו שאנחנו מרגישים שאפשר לבנות סביבו.
יאיר שמיר: > צריך עוד דבר לזכור, שבחקלאות יש את אמצעי הייצור שהם האדמה, המים והאנשים, שאף אחד מהם לא באחריות המשרד, שזו בעיה לא פשוטה.
יאיר שמיר: האדמה זה מינהל מקרקעי ישראל, העובדים זה בעיקר עובדים זרים, זה משרד הפנים, ומים זה רשות המים ומשרד האנרגיה והמים.
יאיר שמיר: לעומת זאת המחקר, שזה התכלית או היכולת לפרוח ולפרוץ, הוא בהחלט באחריותנו ופה אנחנו לוקחים אחריות מלאה.
יאיר שמיר: למרות שגם אנחנו רואים את עצמנו כאחראים כלפי החקלאים גם על המים וגם על האדמה וגם על העובדים הזרים, אנחנו נציגם, אבל יש פה קושי לא קטן ולכן גם לא תראו את התקציבים הרלוונטיים לדברים האלה אצלנו בתקציב, אבל אנחנו בהחלט יודעים שאנחנו רוצים להיות כתובת אחת עבור החקלאים, יש להם מקום אחד שנותן להם גם את התקווה וגם את התמיכה וגם את העזרה וכל מה שצריך.
יעקב ליצמן: מה האחוזים בין העובדים הזרים לעובדים?
יאיר שמיר: נדבר על זה אחר כך, יש לנו סעיף מסודר על זה ואני אציג את זה בשלמות.
יאיר שמיר: זה לא מדבר על אחוזים, אין פה עניין של אחוזים, זה עניין של איך בונים את זה נכון, כי זה אמצעי ייצור בסופו של יום.
יאיר שמיר: נושא אחד שאני רוצה להדגיש אותו זה הנושא של המחקר והפיתוח.
יאיר שמיר: פה עשינו אפילו הגדלה יחסית לשנים קודמות.
יאיר שמיר: שוב, אפילו היה פה ויכוח עם האוצר או עם מישהו, זה היה ברור לגמרי שזה נדרש, כאשר הפיתוח הוא בעיקר לא פיתוח תיאורטי, דווקא הפיתוח היישומי, הפיתוח שנמצא בשטח.
יאיר שמיר: יש אצלנו בעצם שתי רמות של פיתוח, אחת זה משרדים אזוריים, או פיתוח אזורי.
יאיר שמיר: בכל אזור ואזור בארץ, שיש בו את אותם מדענים וחוקרים שיושבים קרוב אל החקלאים, אל השטח, אל האזור הקונקרטי שהם יושבים בו, הבעיות של הערבה אינן הבעיות של הבקעה ואינן הבעיות של הגליל או חבל אשכול.
יאיר שמיר: שם הגדלנו את התקציבים בצורה יפה
<רמי כהן: הכפלנו.
יאיר שמיר: הכפלנו את התקציבים שם.
יאיר שמיר: הם לא היו תקציבים מי יודע מה גדולים, אבל הכפלנו.
יאיר שמיר: את המחקר התיאורטי שנמצא בבית דגן לא הקטנו כמובן, שם ההגדלה בשוליים יחסית, אבל שם אני חושב שיש לנו יחסית נפח משמעותי.
יאיר שמיר: עוד דבר שהגדלנו זה הנושא של ההדרכה.
יאיר שמיר: הדבר החשוב ביותר לחקלאים בעצם בסופו של יום זה עם מי להתייעץ, מי נותן לו את העצה, יש לו בעיה, אין לו בעיה, הוא רוצה להחליף גידול, הוא רוצה להגדיל שטח, מים כאלה, מים אחרים, ופה יש את הנושא של המדריכים.
יאיר שמיר: זה גוף שבשיאו היה 600 איש, היום אנחנו באזור ה-150.
יאיר שמיר: אנחנו נשתדל להגדיל אותו, כאשר המגבלה פה היא שהתחייבנו לא להגדיל בתקנים, אבל לעומת זאת כן להגדיל, ולכן נצטרך לעשות פה אאוט סורסינג, כלומר להביא מדריכים מבחוץ, כדי שתהיה נגישות יותר גדולה וזמינות יותר גדולה לחקלאים.
יאיר שמיר: אגב, זה בכל שטחי החקלאות, זה גם לחי וגם לצומח וגם לעופות וכדומה.
יאיר שמיר: לכן גם פה יש הגדלה מסוימת.
יאיר שמיר: אני בסך הכול מרגיש נוח עם התקציב הזה ונשמח לענות לשאלות בסוף, כפי שנאמר פה על ידי היושב ראש.
יאיר שמיר: אני אתן את רשות הדיבור לרמי, מנכ"ל המשרד, שאותו אני מכיר עשרות שנים, עוד בחיל האוויר, בתפקידים הבכירים, גם שלו וגם שלי, וגם בעולם העסקי אחר כך וסך הכול אנחנו באנו עם ראש שצריך למנף את מה שיש לנו, צריך לשמר את מה שצריך שימור ואנחנו רואים את עצמנו כמשרד החקלאות של מדינת ישראל ולא משרד של החקלאים.
יאיר שמיר: יש פה הבדל טיפה בניואנסים ואני אומר את זה גם לחקלאים, אנחנו רוצים להסתכל על זה בראייה לאומית ולכן על הרבה דברים נסתכל מזוויות שונות.
יאיר שמיר: אני מניח שהתוצאות תהיינה טובות לכולם.
יאיר שמיר: אני מעביר את השרביט לרמי.
ניסן סלומינסקי: הרי הבסיס של כל הציוניות תמיד היה, מעבר לציון, היה חזון וזה היה קרקע וזה היה חקלאות ולכן מההיבט הזה אני מאוד שמחתי שאתה, האיש האידיאולוגי בממשלה, נקרא לזה, אתה באמת האיש על העניין הזה.
ניסן סלומינסקי: רק יכול להיות שברבות הזמנים לאט לאט הוציאו את התחומים האלה והשאירו אתכם רק עם החקלאים ולא - - -
יאיר שמיר: לכן אמרתי שאנחנו רואים את עצמנו אחראים.
ניסן סלומינסקי: כולל שימור אדמות הלאום וכו'.
יאיר שמיר: אנחנו נדבר על זה.
יאיר שמיר: אני ורמי רואים את זה והגדרנו לכם, תיכף רמי יתחיל, השקף הראשון שלו זה החזון שלנו, זה חזון שהתלבשנו ויישרנו את הנהלת המשרד והאחרים שזה החזון.
<רמי כהן: כן, אני באמת אתחיל בנקודה הזאת.
<רמי כהן: שלום לכולם.
<רמי כהן: כמו שאמר השר ואמר יושב ראש הוועדה, הגדרת החזון היא הדבר המוביל ודרך זה תיגזר תכנית העבודה שלנו לשנות העבודה 2014-2013.
<רמי כהן: הגדרנו חזון למשרד שעיקרו פעילות לפיתוח ההתיישבות ברוח הציונות, לשמירה על אדמות המדינה, ליצירת תנאי ייצור אופטימליים לצורך הבטחת אספקת מזון טרי למדינת ישראל, למינוף היתרון היחסי של חקלאות ישראל בראייה כוללת וארוכת טווח.
<רמי כהן: החזון הזה בעצם משקף את הכיוון שאליו אנחנו רוצים להגיע.
<רמי כהן: משרד החקלאות הוא משרד מאוד מגוון, מאוד הטרוגני, עוסק בהמון נושאים ודרך הגדרת החזון הזאת אנחנו חושבים שאפשר לתת כיוון בווקטור זהה לכל הגופים שאנחנו מופקדים עליהם.
באסל גטאס: מה זה אומר לשמירה על אדמות?
<רמי כהן: אני אכנס פה לפירוט, ברשותך, במהלך ה - - -
יאיר שמיר: תרשום, אני אענה.
<רמי כהן: כמה נתונים כלליים על הרקע.
<רמי כהן: השטחים שעומדים לרשות החקלאות במדינה הם סדר גודל של 4.2 מיליון דונם ועוד למרעה 1.4 מיליון דונם.
<רמי כהן: השטח שראוי לעיבוד מתחלק בחלוקה הזאת, ושימו לב לגודל הקרקע שמושקעת בפירות וירקות והדרים.
<רמי כהן: אנחנו ניכנס לזה אחר כך, כשנדבר גם על היצוא של החקלאות.
<רמי כהן: לגבי מים, יש פה דיאגרמה שמראה את התפתחות השימוש במים לפי סוגים שונים של מים שפירים, מים קולחים, מליחים ושיטפונות, כאשר הנושא המרכזי שאני רוצה לגעת בו בנקודה הזאת שלהמים, בשנת 2013, שטרם הסתיימה, התקבלה החלטה של רשות המים,שהיא בתהליך של מימוש, לעשות תכנון מים לשלוש שנים קדימה, לאפשר לחקלאי לעשות תכנון מים לשלוש שנים קדימה, להגדיל את מכסות המים לחקלאים ב-30% ואת ההקצאות של המים בכ-15% באופן שנתי, כאשר התרגום של זה אומר שיש לחקלאי יותר מים לעשות יותר גידולים על אותה אדמה שיש לו והיעד הבא שלנו וגם אותו אני אפרט בהמשך זה לדאוג שיהיה מחיר אחיד למים ולא התעריפים כפי שהם נגזרים היום בתעריפים שונים.
<רמי כהן: יש פה שקף שמראה את ייעול השימוש במים במהלך השנים האחרונות.
<רמי כהן: אתם רואים את מדד כמות המים למטה בקו השחור ואת מדד התפוקה בקו הירוק.