GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רמי כהן: מה שזה אומר בעצם, שהחקלאות בישראל השכילה במשך השנים לנצל את המים לתפוקה צמחית גבוהה מאוד, שהיא די מתיישרת בשנתיים-שלוש האחרונות ואת זה בעצם אנחנו רוצים לשבור בתכנית העבודה הבאה שלנו על ידי מחקר ופיתוח, אנחנו רוצים להגדיל את יכולת התפוקה על אותה כמות של מים.
<רמי כהן: מילה אחת לגבי הייצור והיצוא בחקלאות.
<רמי כהן: סך הכול מייצרים ייצור חקלאי של 29 מיליארד שקל בשנה במדינה, מתוך זה מיוצא סדר גודל של כ-5 מיליארד שקל, שזה משהו כמו 20% מהתוצר המיוצא החוצה.
<רמי כהן: אנחנו רוצים גם את העניין הזה להגדיל ולאפשר ולחקלאים - - -
אראל מרגלית: מה הדבר המרכזי שמיוצא?
<רמי כהן: ירקות, פירות, כולל הדרים.
יאיר שמיר: צריך לראות שזה פחות מ-2% מהיצוא הכללי של מדינת ישראל.
<רמי כהן: אנחנו יכולים לראות בשקף הזה את מה ששאלת.
<רמי כהן: אנחנו רואים שהירקות, הצבע החום, הפירות בצבע הכחול, ואם נוסיף לזה את תפוחי האדמה, זה הדבר הירוק, וההדרים בכחול כהה או הסגול, אז אנחנו רואים שזה בעצם החלק המרכזי ביצוא שלנו.
<רמי כהן: לגבי עיקרי התקציב של 2013:
<רמי כהן: אנחנו כמובן לא נרד פה לפירוט, אבל מילה אחת לגבי השכר.
<רמי כהן: השכר שלנו - - -
באסל גטאס: טכנולוגיות חקלאיות לא נכנס כאן, או שכן?
<רמי כהן: טכנולוגיות חקלאיות לא נכנס כאן, יש עוד 3 מיליארד שקל יצוא של תשתיות טכנולוגיות.
<רמי כהן: אנחנו נדבר על זה גם בהמשך.
באסל גטאס: זה באחריות המשרד או נחשב חלק מהמשרד?
<רמי כהן: המשרד ייקח את זה לאחריותו, כי היום זה באחריות התמ"ת, אבל אנחנו ניקח את זה על אחריותנו, בתיאום עם משרד הכלכלה החדש.
<רמי כהן: לגבי התקציב, השכר שלנו יורד, כי יש לנו קיצוצים בכוח אדם.
<רמי כהן: תקציב הפעולות שלנו יורד בכ-20%, תקציב המחקר יעלה בצורה משמעותית ותקציב התמיכות, בגלל העובדה שיש את מתווה לוקר לשינוי משק החלב ובגלל העובדה שעשו היוון לחוק הגליל שנת 2012, אז יש לנו פה הגדלה בתקציב התמיכות וגם הוא יהיה נושא מרכזי שאנחנו נעבוד עליו עם האוצר בשנה הקרובה, איך אנחנו מצמצמים את התמיכות כתמיכות ומייצרים יותר חכות לאנשים, כדי שיוכלו ליצור מקומות תעסוקה חדשים, לדאוג להכנסתם בצורה ישירה ולא בצורה של תמיכה.
<רמי כהן: לגבי התקציב של הרשאות להתחייב.
<רמי כהן: אתם רואים פה את הנושא של המחקר, שאנחנו מסתכלים עליו בשלוש השנים הקרובות כדבר דומיננטי, איך אנחנו נגדיל את המחקר בצורה שתאפשר לנו להגדיל את היכולות והיעילות של המשק החקלאי.
<רמי כהן: השר דיבר על שלושה אמצעי ייצור מרכזיים, שזה המים, האדמה והעובדים.
<רמי כהן: ואכן, כמו שאמרתי לכם, בתחום המים הצלחנו בשבועות האחרונים להגיע עם רשות המים להגדלה של כמות המים השפירים לחקלאי.
<רמי כהן: אני ארחיב עוד טיפה בנושא המים.
<רמי כהן: היכולת לתת לחקלאי את האפשרות לתכנן בצורה רב שנתית את השימוש במים השפירים היא יכולת מאוד משמעותית לחקלאי שמסתכל קדימה.
<רמי כהן: אנחנו רוצים לבטל את המדרג במחירים של המים השפירים ולהפוך אותם למחיר יותר זול וקבוע וכמובן להמשיך לפתח את משק הקולחין וזה יהיה בעיקר באמצעות מחקר ופיתוח.
<רמי כהן: לגבי אדמה, אנחנו רוצים להגדיל את ההתיישבות במקומות שונים.
<רמי כהן: יש לנו פה שלושה יעדים ששניים מהם כבר בביצוע והשלישי זה בתכנון.
<רמי כהן: חבל אשכול והערבה, אנחנו נגדיל סדר גודל של 100 משפחות בכל אחד מהמקומות האלה.
<רמי כהן: בערבה כבר יש החלטת ממשלה שהיא בתהליך של ביצוע, בחבל אשכול זה עבר את ועדת פרוגרמות שלנו ואנחנו ננצל טוב יותר את הקרקע מסביב למשבצות המרכזיות של המושבים והקיבוצים בחבל אשכול.
<רמי כהן: בתכנית עתידית שאנחנו נעלה בקשה לממשלה בתקופה הקרובה אנחנו נרצה להוסיף עוד 750 נחלות בגליל ובגולן בתכנית משולבת בין משרדית.
<רמי כהן: מילה אחת על הבין משרדי – יש לנו מצד אחד עניין עז לשתף פעולה עם משרדים אחרים, ומצד שני יש נכונות רבה של מנכ"לים במשרדים אחרים לשתף פעולה.
<רמי כהן: יש גם נכונות של שרים במשרדים מקבילים לעשות עבודה משותפת ובעניין של המנכ"לים אני אחראי, בעניין של השרים שר החקלאות כבר עושה את זה.
<רמי כהן: לגבי עובדים זרים – נשאלה פה שאלה לגבי כמות העובדים במשק החקלאי.
<רמי כהן: לנו יש עניין עז לחזק את המשק המשפחתי.
<רמי כהן: המשק המשפחתי דורש עזרה גם בנושא של הפריסה שלו וגם בנושא של היכולת שלו להתייעל.
<רמי כהן: אנחנו רואים שממוצע הגילים במשק המשפחתי שעוסק בחקלאות הולך וגדל בשנים האחרונות, היום ממוצע הגילים הוא למעלה מ-60.
<רמי כהן: כשאנחנו מסתכלים על 26 יישובים שיושבים בגבול הצפון וממוצע הגילים שם של אנשים שעוסקים בעיקר בגידול של לולים הוא למעלה מגיל 60, אנחנו חייבים להסתכל קדימה ולראות מה יקרה בעוד 15-10 שנים, כשהאנשים האלה כבר לא יהיו במעגל העבודה הסדיר ונצטרך לתת מקומות תעסוקה חליפיים באזור הזה, ומצד שני לחזק את האזור ביכולתו לעמוד בגבול הצפון.
<רמי כהן: אנחנו חושבים שאחד הפתרונות זה פתיחת הנושא של עובדים זרים.
<רמי כהן: היום יש אישור ל-24,000 עובדים זרים, עם תכנית התייעלות וירידה ל-18,900 עובדים בטווח הקרוב, של שלוש-ארבע שנים, כאשר אנחנו מנסים לפצות על זה בטכנולוגיות, אבל פה אנחנו חייבים למצוא את האיזון של בין הרצון שלנו להתייעל בכמות העובדים ובין הרצון שלנו לשמור על התיישבות חזקה ואנחנו ננסה למצוא, יחד עם המשרדים הרלוונטיים, שזה משרד האוצר, משרד הכלכלה ומשרד הפנים, את היכולת לאפשר עובדים זרים במספרים האלה שמסביב ל-24,000 ולאפשר לחקלאות להתקיים.
<רמי כהן: אנחנו בטוחים שאנחנו נקטין דרך זה את עלויות הייצור וגם את עלויות המוצר הסופי.
יאיר שמיר: רק אם אפשר, לשאלה של ליצמן.
יאיר שמיר: אנחנו מעריכים שבערך מועסקים כ-50,000 עובדים ישירים בחקלאות, זאת אומרת שחציים עובדים זרים.
יעקב ליצמן: האם ביקשתם תוספת של עובדים זרים?
יאיר שמיר: מה שאנחנו רוצים לעשות זה לשנות את השיטה של מכסות ולעבור לדברים הרבה יותר פשוטים והרבה יותר קלים, כי ההערכה שלנו היא שבכל מקום יש מכסות יש מסחרה נוספת.
<רמי כהן: אנחנו מעריכים שעובדים עונתיים יכולים לתת מענה לעניין הזה ולכן כמותית אנחנו לא רוצים לגדול, אבל בחלוקה ובתהליך הגיוס שלהם, פלוס המנגנון לפיקוח עליהם, אנחנו חושבים שאפשר להתייעל בעניין.
יעקב ליצמן: האם אתם יודעים שכל העובדים הזרים שאתם אישרתם לחקלאות, שזה היה אישור מיוחד לבנייה ולחקלאות, אני זוכר את זה מזמני, האם אתה יודע - - -
אלעזר שטרן: הרב ליצמן, זמנך זה גם עכשיו.
יעקב ליצמן: כן, אבל לא כיושב ראש.
יעקב ליצמן: האם מה שאישרו בזמנו, מה שמאשרים היום, אתם בטוחים שנשאר בחקלאות?
יעקב ליצמן: יש לכם פיקוח שהוא לא עובר לדברים אחרים?
<רמי כהן: אל"ף, אנחנו חושבים שזה המצב, בהכללה זה נכון.
<רמי כהן: בי"ת, אנחנו רוצים להגדיל את יכולת האכיפה והפיקוח בעניין הזה, וזה חלק מהתכנית שלנו כבר בשנה הקרובה.
יעקב ליצמן: יש הרבה פסילות?
<רמי כהן: יש מעט דליפה החוצה, אבל גם את זה אנחנו רוצים לעצור.
יצחק כהן: המגזר הכי מסודר זה המגזר החקלאי.
<רמי כהן: כן, הוא יחסית מסודר מאוד.
יאיר שמיר: לכל עובד רשום ממש מי לוקח אותו, מה לוקח אותו וכדומה, אבל מעבר לכך, על ידי זה שנביא אותם לתקופות קצרות ולא נגביל אותם, היום אתה לא יכול להביא אותו ליותר מסבב אחד או שניים, זה שהוא יוכל לבוא אינסוף פעמים אבל הוא חייב לחזור הביתה אחרי שישה חודשים, גמישות התפעול, גם של החקלאי וגם של - - -
ניסן סלומינסקי: אתם מחזירים אותו אחרי שישה חודשים הביתה?
יאיר שמיר: כן.
עפר שלח: --- עובר משנה לשנה הוא 100%?
עפר שלח: זאת אומרת הוא בא והולך?
<רמי כהן: לא, הם באים לחמש שנים, אבל יש אל"ף, תחלופה באמצע, ובי"ת, חלק מהאנשים באים לתקופות של שישה חודשים או פרקי זמן קצובים והם חוזרים.
ניסן סלומינסקי: אותם אנשים חוזרים שוב, אותם אנשים?
עפר שלח: הם יכולים לחזור.
<רמי כהן: אנחנו רוצים להגיע למנגנון שמאפשר ניצול יעיל של האנשים האלה דרך השיטה של ה - - -
עפר שלח: ומינימום מסחרה בהכנסה שלהם.
<רמי כהן: בדיוק.
<רמי כהן: זה הרעיון המרכזי שלנו.
<רמי כהן: אנחנו חושבים שכמותית לא נגדיל את זה, אבל הניצול היעיל של המכסות האלה, שהוא הולך וחוזר, הוא יהיה ניצול שהוא אפשרי.
<רמי כהן: על המנגנון הזה אנחנו עובדים עכשיו עם האוצר ועם הכלכלה.
ניסן סלומינסקי: זה קורה בפועל, ששישה חודשים הוא נוסע חזרה לביתו?
<רמי כהן: עדיין לא, בכמות מועטה מאוד זה קורה היום.
<רמי כהן: את זה אנחנו רוצים להגדיל.
ניסן סלומינסקי: זה היה יכול להיות אידיאלי אם זה יהיה, זה יפתור הרבה בעיות.
יאיר שמיר: אני רוצה להבהיר.
יאיר שמיר: ההצעה הזאת היא לא הצעה שלנו, היא הצעה שבאה מן השטח, היא בעיקר באה אלינו מהערבה, כי בערבה הם צריכים את העובדים הזרים לשישה-שבעה חודשים.
ראובן ריבלין: גם מהגולן.
יאיר שמיר: אליי היא באה מהערבה, כבודו.
יאיר שמיר: וישבנו איתם והבנו אותם, וגם יש ויזה שמאפשרת לתייר עם רשות עבודה, אז אתה יכול את המנגנון מאוד לפשט, על ידי זה שהוא בא לקונסוליה, יש השם שלו כי חקלאי מסוים ביישוב מסוים הזמין אותו, הוא יבוא, הוא רשום בוויזה, הוא חוזר, יש התחייבות של החקלאי כולל הפקדה שהוא חוזר, הקשר בין החקלאי לאיש הזה נשמר.
יאיר שמיר: הוא חוזר לביתו לחמישה חודשים או שישה חודשים וחוזר חזרה שוב.
יאיר שמיר: בצורה כזאת זה גם ייעול, גם קשרים מאוד טובים והרצון שלו לברוח, הברחנים, כמו שקוראים להם, הוא נמוך יותר.
יאיר שמיר: לעומת זאת יש אחרים שצריכים אותו, נניח מי שמגדל משק חי, רפתות, דיר וכדומה, הוא צריך אותו לשנה שלמה, הוא לא צריך אותו לתקופות פיק.
יאיר שמיר: אותם אנחנו לוקחים לחמש שנים, אבל החקלאי חייב להחזיק אותו חמש שנים, 12 חודשים בשנה.
יאיר שמיר: הוא לא יכול בחודשים מסוימים להשכיר אותו למישהו אחר במקום אחר או באזור אחר בארץ, ועל זה האכיפה שדיבר רמי.
יאיר שמיר: אנחנו נתפוס על זה, אנחנו נעשה על זה, אלה יהיו עונשים משמעותיים, לא יהיה כדאי לעשות את זה.
עפר שלח: אתם לא כל כך המשתמש בעניין הזה, אבל האם יש היתכנות בכלל להסבה של מסתננים שכבר הגיעו לפה ואנחנו לא יכולים להוציא אותם לעבודה?
יאיר שמיר: עשינו את זה, היה ניסיון, הוא לא הצליח.
יאיר שמיר: הם ברחו.
יאיר שמיר: אחרי יום-יומיים הם ברחו.
יאיר שמיר: כלומר הם עצמם נעלמו, לא רצו להמשיך הלאה.
יאיר שמיר: תשמע, לעבוד ב-50 מעלות בחממה בערבה זה לא דבר פשוט.
יאיר שמיר: אגב, עם חיילים יש לנו הצלחה.
עפר שלח: אתם יכולים להתחיל מ- 30 מעלות בגולן.
יאיר שמיר: עם חיילים יש לנו הצלחה.
יאיר שמיר: אבל עוד פעם, אלה מספרים קטנים.
יצחק כהן: מה עם הפלסטינים?
יאיר שמיר: פלסטינים יש לנו, יש לנו כמה אלפי פלסטינים שבאים גם לפיקים וגם, נניח בערבה, אז יש לנו - - -
<רמי כהן: למשל עכשיו יש תקופה שאנחנו מכניסים יותר פלסטינאים, יש לנו תיאום עם משרד הביטחון בעניין הזה וזה עובד.
<רמי כהן: החוסר בידיים עובדות הוא מאוד מגוון על ציר הזמן ואנחנו מנסים למצוא את המנגנונים שמאפשרים בנקודות זמן מסוימות להביא אוכלוסיות מסוימות, וגם לשאלתך, יש שוני בין היכולת של התאילנדים לעבוד לבין היכולת של האריתריאים לבין היכולת של ויאטנמים.
<רמי כהן: אנחנו די מנסים למצוא את היתרונות היחסיים של כל אחד לכל המגוון המשתנה הזה של השוק, לפירות בצורה שונה, לירקות בצורה שונה, לטיפול בחי בצורה שונה.
<רמי כהן: זה דורש מקצוענות, אבל בסך הכול המספרים הם לא גדולים.
<רמי כהן: תראו, 24,000 עובדים זרים, אם אתה מסתכל על המספר הזה - - -
עפו אגבאריה: זה כולל את הפלסטינים?
<רמי כהן: לא, זה לא כולל את הפלסטינאים, אבל אלה מספרים שהם לא משהו שמשפיע על מבנה המדינה, על הצד הדמוגרפי שלה.
יאיר שמיר: ההערכה שלנו שעם הניידים וכל זה, אז המספרים יקטנו.
יאיר שמיר: וגם המחויבות של מישהו להחזיק מישהו 12 חודשים - - - כי היום הרבה חבר'ה שיש להם מכסות, הוא לוקח את המכסה והוא יודע שכשהוא לא יצטרך אותו הוא יוכל להעביר את המכסה למישהו אחר.
עפר שלח: אגב, אתם יודעים אם מי שבא עונתי משלם בארץ מוצאו כל פעם על זה שהוא מגיע, או שהוא משלם פעם אחת?
<רמי כהן: זה לא יקרה.
<רמי כהן: בעבר זה כן היה.
יאיר שמיר: הפעם אנחנו נעשה ש - - - בעבר זה היה.
יאיר שמיר: ולשאלתך בנושא הפלסטינאים יש היום סדר גודל של כ-5,000 פלסטינאים שעל ציר הזמן נכנסים ויוצאים, עובדי חקלאות פרופר.
ניסן סלומינסקי: נותנים עדיפות לפלסטינאים?
<רמי כהן: אנחנו נותנים עדיפות לפלסטינאים.
יאיר שמיר: הם הולכים לאזורים מסוימים בדרך כלל, הם הולכים לבקעה, הם הולכים לכפרים שמגדלים ירקות, נניח בטמרה ובמקומות כאלה ובשרון.
יאיר שמיר: כלומר יש להם את האזורים שלהם וגם יש להם - - - עוד פעם, זה הקשר הנכון עם החקלאי המתאים.
יאיר שמיר: יש לנו מכסה הרבה יותר גדולה לפלסטינאים והיא לא מנוצלת.
יאיר שמיר: יש לנו 7,000, נדמה לי, מכסות מאושרות על ידי משרד הביטחון וכדומה ואני חושב שאנחנו לא מגיעים, אנחנו מגיעים ל-5,000.
אלעזר שטרן: מאיזה צד היא לא מנוצלת?
<רמי כהן: מהצד שלהם, מהצד של ההיצע.
<רמי כהן: זאת אומרת יש יותר אישורים מאשר כאלה שבאים.
עפו אגבאריה: זאת אומרת הם לא רוצים לעבוד בחקלאות?
עפו אגבאריה: אני יודע שלמשל בבניין יש ביקוש יתר.
יאיר שמיר: אני לא יודע על בניין.
עפו אגבאריה: אני מבין, אני אומר - - -
יאיר שמיר: בחקלאות המצב הנתון הוא שהייתה אפשרות להביא יותר ו - - -
<רמי כהן: ומשרד הביטחון ומשרד הפנים מגלים גמישות בעניין הזה.
<רמי כהן: אם יבואו 10,000 או 12,000, תהיה לנו עבודה בשבילם.
<רמי כהן: אנחנו פתוחים לעניין הזה.
ניסן סלומינסקי: ההיגיון לתת עדיפות להם מאשר לעובדים זרים.
יאיר שמיר: בוודאי.
ראובן ריבלין: בתאילנד זה מאפיה שלמה שבה 300 מיליון דולר.
ראובן ריבלין: במקרה הייתי בביקור שם, שהם באו והתלוננו בפניי על העניין הזה.
יאיר שמיר: כן, אבל מנסים כל פעם לסדר את העולם.
יאיר שמיר: אנחנו נדפקנו לא מעט כי ניסינו לנצח את המאפיה התאילנדית ופנינו לארגון של האו"ם, שהוא ימצא לנו את זה וכו' וכו', אז העובדים לא הגיעו.
ראובן ריבלין: ברור, המאפיה יותר חזקה.
יאיר שמיר: בואו נתגבר על ענייני ישראל בישראל מאשר לסדר את ה - - -
עפר שלח: לא, אני שואל על המסחרה אצלנו.
עפו אגבאריה: למה העובדים הפלסטינים לא מגיעים?
עפו אגבאריה: יש היצע ואין ביקוש, למה?
עפו אגבאריה: בגלל זה שהם צריכים לחזור כל יום, ואולי בגלל התנאים הפיזיים שהם צריכים לעבוד ב - - -
<רמי כהן: יש גם אפשרות להשאיר אותם פה.
<רמי כהן: לתקופת הקטיף למשל אתה יכול להביא אותו לחודש או לחודשיים, הוא מגיע עם כל המשפחה, באים 30-20 איש, משתכנים באזור, ואנחנו מחייבים באיזה שהם תנאים סניטריים שיאפשרו להם לעשות את העבודה.
<רמי כהן: הם לא באים בכמות מספקת.
<רמי כהן: אני רוצה ברשותכם לעבור לנושא הבא.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, חרגנו קצת הפעם, אז בואו ניתן לרמי - - -
<רמי כהן: לא, הייתה שאלה.
ניסן סלומינסקי: לא, השאלות הן חשובות, ההיפך, אם יישאלו בהמשך אנחנו ניתן לך להשלים.
<רמי כהן: כפי שציין השר, הנושא של מחקר ופיתוח מבחינתנו זה המנוף הגדול למשק החקלאי.
<רמי כהן: אנחנו החלטנו לשים 100 מיליון שקל על מחקר ופיתוח בשנה הקרובה ואנחנו חושבים שזה בעצם יהיה המנוף שיאפשר לנו לתת לחקלאות להתקדם.
<רמי כהן: כפי שציין השר מקודם, הכפלנו את גודל התקציב למו"פ (מחקר ופיתוח) האזורי, שזה המו"פ היישומי ממש בשטח.
<רמי כהן: אנחנו הולכים לעודד את שיתוף הפעולה עם המגזר העסקי ואנחנו מעריכים שהמגזר העסקי יוכל להביא כסף נוסף, מעבר לכסף הממשלתי שאנחנו עושים בו שימוש, לגייס הרבה כסף, כי המגזר העסקי אכן מחפש אפיקי השקעה.
<רמי כהן: אנחנו הולכים להקים פארק אגרוטק בצמוד לקריה החקלאית שלנו, שבו נאפשר לגופים שונים לבוא ולהשתמש בחוות שלנו ובידע שלנו ובניסיון שלנו ובטכנולוגיה שצמודה אלינו, ואנחנו רוצים למנף את הידע ואת היתרונות היחסיים של החקלאות הישראלית לצרכים מדיניים ואנחנו עושים את זה באמצעות משרד החוץ ועושים את זה בהחלט בצורה טובה.
<רמי כהן: רק שאפשר למנף את זה עוד יותר, אנחנו חושבים שדרך זה גם אפשר להביא הרבה אנשים לארץ ללמוד.
<רמי כהן: יש אוכלוסייה גדולה שבאה מווייטנאם, אוכלוסייה גדולה שבאה ממקומות אחרים ואנחנו מכשירים אותם לפעילות חקלאית בחוץ לארץ.
באסל גטאס: זה מו"פ תחרותי, או מו"פ ש - - -
<רמי כהן: זה יהיה מו"פ תחרותי, בהחלט.
יאיר שמיר: אנחנו נעשה אותו מו"פ תחרותי, אני כבר ארחיב בעניין הזה.
יאיר שמיר: יש כמה נקודות.
יאיר שמיר: למשל לפני חודש הייתי בפרו.
יאיר שמיר: בפרו יש 3,600 בוגרים של תכניות ההדרכה שלנו.
יאיר שמיר: אתה מסתכל איפה הם פזורים, הם פזורים על כל המגוון, אתה מוצא אותם באוניברסיטאות, כפרופסור, לחלב במקרה, אתה מוצא אותם בחוות, אתה מוצא אותם בכל מקום, ואין שגריר יותר טוב מהשגרירים האלה עבורנו.
יאיר שמיר: הנקודה השנייה שאני רוצה לומר זה לגבי פארק האגרוטק.
יאיר שמיר: הרעיון פה הוא לאפשר לחברות שרוצות לפתח פיתוחים במחקר ופיתוח, לחסוך מהן את ההשקעות הנדרשות.
יאיר שמיר: נניח שזאת חברה שרוצה לפתח חיסון כנגד מחלה מסוימת, אני נותן לו את הרפת שיש לנו מעבר לכביש.
יאיר שמיר: יש לנו רפת, עם פרות ורפתנים וכו' ואז הוא איננו צריך להשקיע את ההשקעה הזאת, לקנות פרות, להקים רפת וכדומה, הוא נעזר בנו.
יאיר שמיר: כמובן הוא ישלם על זה תמורה אבל ברמה של קוסט ובנוסף, אם הוא ירצה גם נניח מחקר מסוים או ידע מסוים, אז אנחנו גם ניתן לו את זה, מהמכון הוולקני, בגלל הסמיכות, עוד פעם, תמורת תשלום מסוים.
יאיר שמיר: בצורה כזאת נוכל למנף שוב את מה שיש לנו, יש לנו שטחים וגם ניתן את הידע, והיופי פה יהיה שיש פה שילוב מעניין - - -
אראל מרגלית: כמה אתם רוצים לעשות שותפות עם השוק הפרטי?
יאיר שמיר: מקסימום, מה זאת אומרת?
אראל מרגלית: למשל, האם אנחנו רוצים שבמכרז הבא של החממות הלאומיות תהיה חממה אחת שמוקדשת לאגרו?
יאיר שמיר: למשל.
יאיר שמיר: תראה, עוד פעם, הפארק, כרגע זה ברמה של רעיון, בחנו את הדברים, אנחנו צריכים עוד את כל האישורים, זו עדיין אדמה חקלאית וכו' וכו', יש לפנינו- - - רשות החברות היא כבר בלופ, כי אנחנו נצטרך להקים פה חברה שמנהלת את העניין הזה, זה ייקח שנתיים-שלוש, אבל צריך כבר להתחיל בזה.
יאיר שמיר: להערכתי בפארק תהיה גם חממה.
יאיר שמיר: היא לא תהיה חממה שלנו, היא תהיה חממה פרטית.
אראל מרגלית: ועוד דבר, למשל המדינה עשתה מכרז של קרן להשקעות בתחומים שונים במגזר הערבי .
<רמי כהן: הנה אני נוגע בנקודה הזאת עכשיו.
יעקב ליצמן: רק שאלה אחת.
יעקב ליצמן: המו"פ ומחקר שיש לכם, האם בתמ"ת גם יש עבור חקלאות, או - - -
<רמי כהן: בתמ"ת אין עבור חקלאות.
יעקב ליצמן: בעצם למה לא? יש להם שם הרבה כסף.
<רמי כהן: אין להם הרבה כסף, אגב.
<רמי כהן: אם כבר מדברים על העניין הזה אז הם ירדו בכסף, אבל אנחנו - - -
יעקב ליצמן: לא, אל תרחם עליהם.
<רמי כהן: האוריינטציה של התמ"ת היא יותר לכיוון התעשייה, האוריינטציה שלנו תהיה כמובן חקלאות וטכנולוגיה של חקלאות.
יאיר שמיר: צריך גם להגיד עוד דבר אחד.
יאיר שמיר: התמ"ת תמיד היה בפוקוס, בצדק, ליצוא.
יאיר שמיר: מטבע הדברים הראייה, לפחות עד שאנחנו, הצמד החדש, הגענו, הראייה הייתה פנימה ולא החוצה במחקר לחקלאות, כלומר איך לטייב.
יאיר שמיר: אני רוצה שאם היום אנחנו רק 2% מהיצוא, כשאני גומר את הקדנציה אני רוצה שנהיה 20% מהיצוא, וזה אפשרי, רק צריך לבחור מה לייצא.
יאיר שמיר: לא חייבים לייצא את התפוז כולו, אפשר לייצא שתילים של התפוז.
יעקב ליצמן: כולם היום משקיעים במחקר - - -
ניסן סלומינסקי: זה המוח היהודי.
ראובן ריבלין: אתה צנוע.
ראובן ריבלין: היעדים שהעמדת הם צנועים לגבי היכולות.
<רמי כהן: עוד בנושא הזה, אתה שאלת את השאלה, אנחנו רוצים להקים קרן שהיא יוזמה לחקלאות, על בסיס הקרנות שהיו בעבר בנושא יוזמה, בעיקר לתעשיינים, שזה מה שבעצם נתן את הדחיפה הגדולה להיי טק.
<רמי כהן: אנחנו מעריכים שאפשר לעשות את אותו דבר בנושא החקלאות.
<רמי כהן: אנחנו מינינו עכשיו צוות בראשותי לקדם את התהליך הזה.
<רמי כהן: אנחנו רואים פה משהו שהוא תהליך רב שנתי.
<רמי כהן: אנחנו מעריכים בסדר גודל של שנתיים-שלוש שנגיע לאיזה שהוא תוצר, אבל כבר על ההתחלה, כבר בשנת העבודה הקרובה אנחנו רוצים שיהיה מנגנון שמאושר על ידי האוצר ומאושר על ידי התמ"ת כמנגנון בסיסי שבו נגייס כסף אזרחי.
<רמי כהן: אין לנו ספק שיש ים של כסף פנוי, גם בגופים המוסדיים וגם בגופים חיצוניים מחו"ל שרוצים להשקיע, נמצא את הכלים לאפשר להם לעשות את ההשקעה הזאת.
יאיר שמיר: עוד מילה על זה.
יאיר שמיר: יש דבר שהצליח, היוזמה להיי טק הייתה הרי הצלחה מסחררת.
יאיר שמיר: אני חושב שב-100 מיליון דולר שהמדינה שמה הביאו מיליארדים והקימו פה תעשייה מפוארת.
יאיר שמיר: אז אם יש דבר, למה להמציא?
יאיר שמיר: מה שאני עושה, גם התייעצנו עם יגאל ארליך ושוקי גלייטמן, אלה שהיו המדענים הראשיים בתקופה שבאמת הדבר הזה תפס תנופה, איך אפשר להתאים את זה.
יאיר שמיר: יש שוני בין חקלאות להיי טק בהרבה דברים, אבל יש גם דמיון.
יאיר שמיר: גם אני חושב שיהיה הרבה יותר קל להעביר בצינורות הביורוקרטיה הממשלתית את ההחלטות, כי זה בעצם נתיב ידוע, עשינו את זה.
יאיר שמיר: למשל יוזמה ששמה בעשר קרנות, היא שמה 10 מיליון דולר בכל קרן או משהו - - -
אראל מרגלית: 8.
<קריאה: אבל מי סופר?
יאיר שמיר: 8, נכון.
יאיר שמיר: כרגע אנחנו בתהליכים, אני משתמש בכוחות חיצוניים, רובם ככולם בהתנדבות, דרך אגב, מהחבר'ה שהמדינה באמת נתנה להם וכו'.
יאיר שמיר: אנחנו מסתובבים בשטח, מביאים רעיונות, אנחנו מבשלים את זה עם המשרד, גם החבר'ה של המשרד, גם המדענים שלנו כבר התחילו לדבר ביזנס קצת, לשון טיפה שונה, מונחים של ביזנס וזה, אתה יודע, זה כבר מעניין יותר, ואני חושב שפה יש קרן אור עצומה בעניין הזה.
יאיר שמיר: ראיתם גם שיש פה שריוּן לכסף, ברגע שיהיו רעיונות טובים אנחנו נרוץ על זה.
יאיר שמיר: אנחנו לא רק חקלאות פר-סה, זה יכול להיות גם אגרוטק, זה יכול להיות גם טכנולוגיה מסייעת, זה יכול להיות מכשור, מינוף, זה יכול להיות הרבה דברים.
<רמי כהן: אני רוצה לגעת בסעיף מרכזי, הסיפור של העובדים בחקלאות.
<רמי כהן: אנחנו מצאנו שהחקלאי חייב להשתמש בהון החוזר שלו כדי לעשות השקעות קדימה ואם אנחנו רוצים לפתח את החקלאות אי אפשר לתת לאנשים להשתמש בהון החוזר שלהם כי בשנה מסוימת יש להם, בשנה אחרת אין להם וזה מכניס אותם מיד לתקלה שהיא לופ סגור שהוא לא יכול לצאת ממנו.
<רמי כהן: לצורך העניין החלטנו להגדיל את הפעילות של הקרן לנזקי טבע שלנו, שהיא בעצם חברת ביטוח.
<רמי כהן: אנחנו רוצים להרחיב את הפעילות הזאת לפעילות פיננסית שתאפשר מתן הלוואות לחקלאים, שהבנקים לא יודעים לתת אותם היום, כי כנגד ביטחונות של חקלאות קשה מאוד להגיע למיצוי של יכולת.
<רמי כהן: אנחנו, עם חברות ביטוח ועם בנקים, ננסה ליצור מנגנון, סדר גודל של מיליארד שקל שיבוא מבחוץ, לא על תקציב המדינה, ויאפשר על בסיס בדיקות מקצועיות שאנחנו נעשה ועל בסיס ביטחונות שאנחנו נגדיר, שהגופים החיצוניים ייתנו אשראי לפיתוח החקלאות.
<רמי כהן: יש פה שני צינורות מקבילים.
<רמי כהן: אנחנו בכלל רואים בחקלאי כדבר הבסיסי של כל המערכת הזאת.
<רמי כהן: הרי בסופו של דבר הכול בנוי על אנשים והחקלאים היום הם די שבויים בעבודה השוטפת שלהם, בהישרדות שלהם, הם לא מצליחים להרים, אני עושה פה הכללה אבל רובם לא מצליחים להרים את הראש מעבר לשוטף שלהם.
<רמי כהן: המצוקה שהייתה להם באדמה, מצוקה שהייתה במים, מצוקה שהייתה בתזרימים שוטפים, המצוקה שהייתה בעובדים היא מצוקה שמקשה עליהם את החיים ואנחנו רוצים לקחת על עצמנו את היכולת הזאת לפתוח להם את זה מחדש.
<רמי כהן: אם אנחנו נדע לתת להם עובדים ואם נדע להגדיל להם את האדמות לעיבוד ואם נדע לתת להם כסף למינוף המערכת שלהם, אנחנו מעריכים שאנחנו נוכל להגיע פה לתוצאות טובות.
<רמי כהן: במקביל לתהליך הזה אנחנו בודקים מחדש את כל שרשרת הערך במחירים - - -
יאיר שמיר: אני רוצה רגע לפרט.
יאיר שמיר: חקלאי, זה המשק המשפחתי.
יאיר שמיר: בוא נדבר לא על קיבוצים, נניח על משק משפחתי קטן.
יאיר שמיר: הוא רוצה עכשיו להחליף את הטרקטור שלו, אין לו מאיפה לקחת, הוא הולך לבנק, אין לו מה למשכן, האדמה לא שלו, הזה לא שלו, ההוא לא שלו.
באסל גטאס: קרן בערבות מדינה?
אראל מרגלית: פעם היה אג"ח מיועדות לחקלאים, זה נעלם.
יאיר שמיר: היה גם בנק החקלאות פעם.
יאיר שמיר: הקרן לנזקי טבע בעצם היא יודעת על כל חקלאי וחקלאי שמקבל ביטוח אצלה בדיוק מה יש לו, מה אין לו, מה הוא מגדל, מה ההיסטוריה שלו, כמה כסף הוא הרוויח, כמה כסף זה, כמה הוא קיבל וכדומה.
יאיר שמיר: זו אינפורמציה עצומה.
יאיר שמיר: אני לוקח את האינפורמציה, עכשיו אני בא אל בנק דיסקונט, בנק לאומי, השד יודע מי, ואני אומר, 'תשמע, החקלאי הזה 10 מיליון שקל', מיליון שקל, חצי מיליון, 20,000 שקל, 'זה הרקורד שלו, זה הביזנס מן שלו', אנחנו נהיה ערבים או נמצא איזה שהוא סידור אבל ההלוואה תינתן לו מהבנק המסחרי.
ראובן ריבלין: אבל הערבות שלך, ערבות מדינה.
יאיר שמיר: או ערבות או במידע, עדיין לא הגענו לזה.
יאיר שמיר: כמובן שמכיוון שזאת חברת ביטוח, חברת הביטוח יושבת היום על הרבה מאוד כסף יחסית, כי היא צריכה לכסות את ההפסדים, יש גם חברה יחסית רווחית והכספים שם זה מכספי החקלאים, צריך לזכור את זה.
יאיר שמיר: יש גם כסף מדינה, אבל הרוב זה כסף חקלאי.
יאיר שמיר: לכן אנחנו כרגע עובדים גם עם הממונה על הביטוח, גם על שוק ההון, ונבנה פה עוד יחידה שבעצם תקבל את הדרישות מהחקלאים, תבדוק אותם שהוא באמת מסוגל להחזיר את הכסף הזה או מסוגל לעשות את זה ותעשה מכרזים מול הבנקים, מול הדברים האלה.
יאיר שמיר: נעשה מאטצ'ינג, נעשה בשבילם גם את המשא ומתן לתנאים הטובים ביותר להלוואות האלה, כאשר מבחוץ אנחנו עומדים מהצד ונוודא שהדבר הזה באמת ייעשה.
יאיר שמיר: כמובן צריך לקחת פה רמת סיכון מסוימת, להקציב כסף מסוים, לעשות את הניתוח של הסיכונים, כמו שעושה כל גוף פיננסי מסודר.
אראל מרגלית: אז רמת הסיכון היא בעצם המתוקצבת.
יאיר שמיר: ודאי, איזה שאלה, אבל בתוך הקרן.
<רמי כהן: הסיפור של קרן לנזקי טבע והיכולת לפתוח לחקלאי את האופק שלו הוא דבר שהוא מאוד מרכזי בראייה שלנו.
<רמי כהן: אנחנו גם רוצים לבדוק את נושא שרשרת הערך במחירים שבין החקלאי שמייצר בסכום מסוים ומוכר את זה לסיטונאי, לבין הצרכן בסוף, שזה אשתי שבאה למכולת, ואנחנו רוצים את הפער הזה שנמצא בין זה לזה, לנסות ולצמצם ככל שניתן.
<רמי כהן: יש לנו יותר מתחושה שהפער הזה היום הוא גדול מדי במרבית הנושאים.
<רמי כהן: אנחנו נשקיע בעניין הזה מאמץ ואני מקווה שנגיע גם לתוצאות.
<רמי כהן: יש לי יסוד סביר להניח כי משרד האוצר, גם אגף התקציבים וגם החשב הכללי וגם רשות החברות, הם מאוד קואופרטיביים ויש לנו עם מי לעבוד בדברים האלה.
יצחק כהן: תוותרו על כל המתווכים, לא צריך מתווכים באמצע.
יצחק וקנין: המתווך הכי גדול זה הממשלה בכלל.
יצחק וקנין: עם כל הכבוד לכל המילים היפות, המתווך הכי גדול זה הממשלה.
ראובן ריבלין: ברור, אבל היה לנו משבר ב - - -
ניסן סלומינסקי: רבותיי, עוד דקה הוא מסיים.
<רמי כהן: רבותיי, יש היום פרסום בתקשורת לנושא מכרז, מה שנקרא פיק יו, לשוק הסיטוני.
<רמי כהן: אנחנו נמצאים בלי שוק סיטוני, בטח לא שוק סיטוני משוכלל, יצא היום פיק יו, שזה משהו מקדמי להוצאת מכרז גדול, להוציא את השוק הסיטוני לדרך.
<רמי כהן: אנחנו חושבים שהקמה של השוק הסיטוני בהקדם, פלוס יצירת מנגנוני פיקוח על המחירים של התוצרת החקלאית, זה מרכיב קריטי ביכולת של החקלאי לשרוד ולהתפתח וזה מרכיב קריטי ביכולת של הצרכן לקבל מוצרים במחירים הולמים.
<רמי כהן: כדי לסיים את דבריי אני אומר עוד שני משפטים.
<רמי כהן: יש פה הרבה רעיונות שהם יפים, הרעיונות האלה דורשים מימוש, הכלים למימוש הזה זה פעם אחת עובדי המשרד, שיש לנו עובדים מצוינים במשרד, קיבלנו משרד עם עובדים מאוד איכותיים בתחומים המקצועיים השונים שלהם, הנושא השני זה המשרדים הממשלתיים, שכבר אמרתי מקודם, שכרגע לפחות אנחנו זוכים לשיתוף פעולה מאוד רציני שבא לידי ביטוי בפעולות שנעשו כבר עד היום, וגורם שלישי ומרכזי זה החקלאים.
<רמי כהן: אנחנו בקשר עם הארגונים החקלאיים ועם מועצות הייצור שאחראיות על הנושאים האלה, אנחנו נפגשים פעם בשבוע, השר יוצא לסיור בשטח, לדבר עם החקלאים, לשמוע אותם, להקשיב להם.
<רמי כהן: רוב הדברים שאנחנו שומעים מהם הם טיפה שונים ממה שאנחנו יודעים על הנייר.
<רמי כהן: המפגשים הבלתי אמצעיים האלה מאפשרים לנו להבין את השטח טוב וגם רפורמות שנקבעו, אם זה בנושא רפורמת לוקר לחלב ואם זה בנושא רפורמת הלולים, אלה דברים שיישקלו מחדש על ידינו ובמקומות שנוכל להשפיע אנחנו נשפיע, כי יש לנו עניין להשפיע ואנחנו גם מאמינים שכל מה שאמרנו פה הוא בהחלט מעשי, הוא בהחלט ריאלי ונבוא לפה לוועדה בעוד שנה להראות את התוצאות.
יאיר שמיר: אנחנו נוסעים פעם בשבוע כל הנהלת המשרד, כל פעם אזור, מבוקר עד ערב, שומעים.
יאיר שמיר: זה גם מקום להוציא מהבטן מה שיש, אבל גם עולים המון נושאים מהותיים.