GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עפו אגבאריה: אתם יודעים, אני רופא, יש עדרים שהם פגועים בברוצלה, חצי מהעדרים האלה נגועים במחלה הזו.
עפו אגבאריה: אפשר להתגבר על המחלה הזו.
עפו אגבאריה: הרי בטיפול בכמה ילדים שנפגעו משתיית החלב שנגוע בברוצלה אפשר להשמיד את כל העדרים, חצי מהעדרים שהם באמת נגועים, ועדיין להשתמש בבשר.
עפו אגבאריה: וזה אתם יודעים, הבשר לא נגוע, החלב נגוע.
עפו אגבאריה: עד עכשיו הדבר הזה לא קיבל מענה ויש אוכלוסייה של כבשים שהם חולים ויש גמלים, לצערי הרב, אבל הדבר הגרוע מכך זה שיש אוכלוסייה של ילדים נגועים והם מקבלים את הטיפול הזה בבתי החולים, שזה עולה פי כמה מלטפל בבעיה הזו.
עפו אגבאריה: לכן אני פונה למשרד החקלאות - - -
<אבשלום וילן: 900 חולי ברוצלוזיס בשנה.
<אבשלום וילן: 350 מדווחים ובערך כפול מזה לא.
<אבשלום וילן: הייתה אפשרות למשרד לטפל בזה בשנה וחצי האחרונות.
ניסן סלומינסקי: אבו, אתה תדבר לקראת הסוף, תהיה לך הזדמנות.
ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת באסל גטאס.
באסל גטאס: אם ירשה לי היושב ראש, שזה לא ייחשב בזמן שלי.
באסל גטאס: אני רוצה לספר לכם סיפור על עניין הציונות והכנסת הציונות לכל דבר.
באסל גטאס: סיפרתי על זה פעם, אנחנו הקמנו מו"פ אזורי באגודת הגליל וזה היה בשני קרוונים בעילבון.
באסל גטאס: שם יצאו הסטרט אפים הראשונים.
באסל גטאס: כשהיה מגיע שר המדע וילנאי, הוא היה מסתובב שם ואומר בקול הבאס שלו, 'אתם הציונים האחרונים במדינה'.
ראובן ריבלין: נכון, מה אתה חושב, שהציונות זה לא לחיות יחד עם ערביי ארץ ישראל?
ראובן ריבלין: אתה חושב רגע אחד שציונות זה גזענות?
ראובן ריבלין: יש מופרעים, זה אני יודע, הכרתי אותם.
באסל גטאס: לא, לא על זה, אני מדבר על הסטריאוטיפים ועל הכנסת הנרטיב הציוני בכל חלקה טובה.
באסל גטאס: אז גם בחקלאות רוצים להכניס את זה.
באסל גטאס: אז אני אומר שגם יש ציונות אצלנו בחקלאות.
באסל גטאס: אנשים שעדיין שומרים על הקרקע.
באסל גטאס: גם השר לא נתן לי תשובה מה זה אומר ברוח הציונות זה שמירה על אדמות המדינה.
באסל גטאס: אנחנו חלק מאדמות המדינה, שלא להגיד שרוב אדמות המדינה הופקעו ויש לנו חלק, לפחות לפי האחוז שלנו באוכלוסייה.
באסל גטאס: זה מביא אותי לשלוש-ארבע נקודות מהירות.
באסל גטאס: אני באמת מברך על הרוח שאני רואה, רוח יזמית ורוח של חדשנות במשרד החקלאות ואני מאחל לכם הצלחה בפרויקטים שאתם מובילים.
באסל גטאס: מצא חן בעיניי כל מה שאתם יוזמים, באמת.
באסל גטאס: כשאתם מדברים על פיתוח גם שטחים חקלאיים ונחלות חדשות וכו', השאלה האם פעם חשבתם שזה גם יכול לתפוס אצלנו?
באסל גטאס: וכשאנחנו מדברים על אלבטוף היום, זה מביא אותי לנושא בכלל, בכל הארץ, העניין של התיירות החקלאית.
באסל גטאס: בטוף, מאז שאני זוכר, אולי 30 שנה מדברים על ניקוז הבקעה ושימוש של קרקע חקלאית כשהשנה לדוגמה שליש מהבקעה, שזה 50,000 דונם, לא נוצל שנה שלמה, בגלל שזה היה מלא מים, עד לפני חודש.
באסל גטאס: אני הופתעתי בדיון שהיה בוועדת הכלכלה האחרונה שעמדת הבכירים במשרד השתנתה, נגד פרויקט הניקוז, אני לא יודע למה.
באסל גטאס: 30 שנה משקיעים, אפילו אם זה היה מאות אלפי שקלים, בתכנון ובהנדסה ובסוף המשרד משנה את הדעה שלו, וזה עניין חשוב ביותר ממדרגה ראשונה, עניין הבקעה, זה 50,000 דונם, חלק מהחקלאים שם יהודים של יישובים באזור, אבל זה המקום שעדיין חקלאים ערבים משמונה כפרים עד היום מתפרנסים.
באסל גטאס: אפשר שם לעשות פרויקט לתפארת, של גם תיירות חקלאית וסביבתית, אקולוגית, וגם חקלאות.
באסל גטאס: שהמשרד ייכנס סוף סוף ויפתור באמת את העניין של ניקוז הבקעה, לא רק לדבר על זה ותכנונים פה ושם, ובסוף איזה שהוא ארגון סביבתי, בגלל איזה עוף שעמד פעם בחמש שנים, הרי פעם בחמש שנים הבקעה - - -
ראובן ריבלין: הנדידה היא גם דרך הבקעה.
באסל גטאס: יש לי עוד שאלה לגבי עניין שמן הזית.
באסל גטאס: אני מצטרף לחברי.
באסל גטאס: לדעתי עניין היבוא של שמן זית הוא אבסורד, כשאלפי טונות מדי שנה נשארים במחסנים.
באסל גטאס: בעניין מכסות המים.
באסל גטאס: אני שמעתי שהרשות נתנה אישור ל-30%?
<רמי כהן: למים שפירים נוספים.
באסל גטאס: למים שפירים?
באסל גטאס: האם זה כולל גם חקלאים ערבים?
יאיר שמיר: לא עשינו שום הבחנה, אין הבחנה.
ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת קלפה ואחרון חברי הכנסת אראל מרגלית ואחריו אבו וילן, ידידנו.
ניסן סלומינסקי: ובזה נסגרת הרשימה כדי שנוכל לאפשר לשר ולמנכ"ל לענות.
זבולון כלפה: אז קודם כל אני מצטרף לברכות כמובן, גם לשר ולמנכ"ל ולכל הצוות של המשרד.
זבולון כלפה: לגבי שיתופי פעולה, אנחנו נשמח ביחס לכל הדברים, בכל המקומות ובכל מה שאנחנו מסוגלים ויכולים.
זבולון כלפה: אני, ברשותכם, רוצה את מיקוד תשומת הלב או קבלת תשובה ביחס לנקודה מהיבטים שונים.
זבולון כלפה: אנחנו נכנסים אוטוטו לשנת שמיטה, בעוד שנה וקצת.
זבולון כלפה: אז יש לזה כמה אספקטים, אספקט אחד זה האספקט התקציבי, שהוא רץ על פני לדעתי שלוש שנים לפחות, 2013-14-15, אבל יש גם אספקט נוסף, שיכול להיות שדווקא בהתנהלות נכונה אנחנו מונעים חלק גדול מהבעיה על ידי זה שלמשל, נניח סתם דוגמה, ניקח את הנושא של היין, ממילא יש עודפים בבציר הקרוב, יהיו עודפים של יין בבציר הקרוב.
זבולון כלפה: אם נייצר יכולת לקלוט אותם זה יפתור חלק גדול מהבעיה בשנת השמיטה לאחר מכן וזה יצמצם את האירוע.
זבולון כלפה: אם יש בעיה איפה לאחסן, יש לי רעיון איפה אפשר לאחסן, יש מקום, לדעתי, שיכול לעלות בקנה אחד, כי הייתה תזוזה בתחום התעשייה, יש מקומות פנויים במקום טוב שמתאים לעניין, וצריך פה איזה שהיא חבירה משולבת של כל הדברים.
זבולון כלפה: לאספקט התקציבי, אני אשמח להתייחסות שלכם, אני לא רוצה לגזול מהזמן של התשובות.
ניסן סלומינסקי: אז כל הכבוד, אז אני יצאתי ידי החובה בנושא של לדבר על זה.
ניסן סלומינסקי: אמרתי מראש שאם מישהו ידבר על - - -
זבולון כלפה: לא, לדאוג לכסף, לא יצאת ידי חובה.
ניסן סלומינסקי: על זה נצטרך לשבת איתם בנפרד, שהתקציב יתחיל לרוץ כבר מעכשיו.
אראל מרגלית: אז קודם כל באמת ברכות ושיהיה לכם הרבה בהצלחה ואני רוצה להביע תמיכה בכמה נושאים שהעליתם ולומר שנשמח לתמוך ברמה הקונקרטית, כי לדעתי זה חזון טוב, צריך הרבה עבודה לעשות את זה.
אראל מרגלית: מחקר ופיתוח, מסכים איתכם, מסתובב בכל הארץ, רואה דברים מדהימים ברמה של הפיתוחים, חלק גדול מהם לא מיושם ברמה הכלכלית.
אראל מרגלית: יוזמה לחקלאות – מה שאני מציע לעשות ואני אשמח לדבר על זה בנפרד, התכנית של יוזמה בזמנו נתנה cash money, קרן בינלאומית שהביאה 12 מיליון נתנה 8 מיליון.
אראל מרגלית: אני חושב שהיום יש דרכים יותר נכונות לעשות את זה.
אראל מרגלית: הייתי מציע להסתכל על הצורה שבה הקרן הביו טכנולוגית והקרן הערבית גויסו וזה בעצם שהמדינה נתנה איזה שהיא ערבות על ה-down side לגורמים מוסדיים ישראליים שנכנסו לתוך התמונה.
יאיר שמיר: כן, זה בדיוק המודל.
אראל מרגלית: ואז זה יכול להיות דבר עם הרבה כסף.
יאיר שמיר: זה המודל.
באסל גטאס: בקרן הערבית המדינה שמה כסף.
אראל מרגלית: כן, נכון.
אראל מרגלית: היא שמה ביטוח, היא לא שמה כסף.
יאיר שמיר: היא שמה את ה-down side.
אראל מרגלית: היא שמה ביטוח, לא כסף.
יאיר שמיר: מבחינת התקציב זה כסף.
ראובן ריבלין: כל ערבות זה כסף.
אראל מרגלית: כן, אבל זה אחרת, אני חושב שזה הרבה יותר נכון שהמדינה תשים ערבות מאשר כסף, כי המשקיעים צריכים להחזיר את הכסף.
אראל מרגלית: בעניין של האשראי, אני חושב שזו אחת הבעיות הכי גדולות של חקלאים.
אראל מרגלית: היה פעם אג"ח מיועדות שאם היית רוצה עוד 10 פרות היה לך מאיפה לקחת, והיום אין.
אראל מרגלית: אני מאוד מברך על המטרה שלכם, אני רוצה לראות איך אתם מבצעים את זה, כי מה שקורה, יצטרכו לתקצב את כמות הביטוח.
אראל מרגלית: מאה אחוז, אם אתם יכולים לעשות את זה תעשו את זה.
אראל מרגלית: אני מציע בעניינים האלה, כמו שאנחנו עושים בהיי טק, לתת עדיפות ברורה, לאומית, בנושא של הגליל, בנושא של הנגב, בבקעה אולי, בקליה, בדרום וכו', כי יש שם היום פיתוחים אדירים שחייבים לתת להם אותו תמרוץ שאנחנו נותנים לתעשייה, כלומר דיפרנציאלי, ברמה הלאומית.
אראל מרגלית: זה עניין של החלטה.
אראל מרגלית: אחרי זה אני רוצה להגיד, בסוף, את העניין של התיווך של החקלאים.
אראל מרגלית: כלומר כל הנושא של פער התיווך בין המצב שבו חקלאי מגדל וקוטף עד המצב שזה על המדף וכל הגורמים באמצע שלוקחים קאט, בואו ניקח על עצמנו מטרה, לקצץ את זה.
אראל מרגלית: כלומר פשוט לנסות להפוך את זה למשהו עם מינימום דמי תיווך, כדי שברגע שיש מחיר לאפרסק, הוא יגיע במידה רבה גם לחקלאי.
ניסן סלומינסקי: אז אני גם יצאתי ידי חובה של פער התיווך, שאמרנו.
ניסן סלומינסקי: אז נשאר מר אבו וילן, ולאחר מכן נשמע את תשובת השר והמנכ"ל.
אלעזר שטרן: רק משפט אחד, אם דיברת על שמיטה.
אלעזר שטרן: זה: וצויתי את ברכתי לכם בשנה הששית ועשת את התבואה - - - לפני שנת שמיטה יש עודפים בשמן וביין.
ראובן ריבלין: ומה עניין שמיטה להר סיני, אתה יודע?
ראובן ריבלין: והיה כי תבואו אל הארץ.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, הצטרפו כבר, אני רואה, לפחות אני מזהה כאן שני ראשי מועצות, אבל אלה מועצות אזוריות, לכן ודאי שלכם זה גם מעניין כי בתוככן יש גם מושבים וקיבוצים וכו', אפילו בגזר יש שם.
<אבשלום וילן: קודם כל אני רוצה לברך את השר.
<אבשלום וילן: פעם ראשונה אחרי הרבה מאוד שנים שגם השר וגם המנכ"ל לא באים מתחום החקלאות.
<אבשלום וילן: יש לזה אולי חיסרון, אבל יש לזה גם הרבה מאוד יתרונות.
<אבשלום וילן: אני מקווה מאוד שהתכנית שהוצגה פה, גם אם תוגשם ב-70% היא בגדר מהפכה ותבורכו על כך.
<אבשלום וילן: זה כיוון אחר וזה כבר חשוב.
<אבשלום וילן: יש כמה נקודות שלא מופיעות בתקציב, אני רוצה לעבור במהירות.
<אבשלום וילן: נושא השמיטה, הכנסת זאת השתיים לפניה, עשתה סדר בנושא ופתרה את הסוגיות גם ברמה הכספית.
<אבשלום וילן: רק לטיפול בהיתר בשנת 2013 צריך 10 מיליון, מראש השנה בשנה הבאה יש שלושה חודשים ב-2014 וכבר צריך להתחיל להפעיל את הנושא.
<אבשלום וילן: זה סדר גודל של 120 מיליון שקל.
<אבשלום וילן: רבע מזה, כלומר 10 מיליון פלוס רבע מ-120 היה צריך להיכנס לתקציב השנה.
<אבשלום וילן: שאול, אתה מכיר את המספרים מצוין, לא יודע איך זה נעלם.
יאיר שמיר: יש, יש.
<אבשלום וילן: זה לא מופיע בספר.
<אבשלום וילן: הלאה, פיתוח קולחין.
<אבשלום וילן: ישראל במקום ראשון בעולם, כתוצאה ממדיניות לאומית של ניצול מי הקולחין, 80% ממי הקולחין חוזרים לחקלאות.
<אבשלום וילן: היה גם בתוך החקלאות את מרכיב הפחת, השנה בסעיף הזה אפס, הפסיקו.
<אבשלום וילן: משרד האוצר החליט שלא צריך, המים יזרמו על הוואדיות, יזהמו, חקלאים שהשקיעו, גם מכספם וגם כספי המדינה, כל הסיפור של הפחת לא מופיע בפניהם, צריך להתמודד עם זה.
<אבשלום וילן: הנושא השלישי, דובר פה על העובדים הזרים.
<אבשלום וילן: קחו בחשבון שממשלת ישראל חתמה על הסכם - - -
ראובן ריבלין: הפסיקו עם הקולחין בגלל ההתפלה?
<אבשלום וילן: מי שקיבל את ההחלטה צריך להסביר.
<שאול מרידור: לא הפסיקו עם הקולחין.
<אבשלום וילן: כסף בתקציב אין.
באסל גטאס: איך הסקת מסקנה כזו?
<אבשלום וילן: אין כסף בתקציב.
<אבשלום וילן: אני אדבר טלגרפית.
<אבשלום וילן: העובדים הזרים.
<אבשלום וילן: ממשלת ישראל חתמה על הסכם עם ארגון התעסוקה של האו"ם, כרגע ההסדר התחיל לעבוד, יש לא מעט בעיות, רמת העובדים היא יותר נמוכה.
<אבשלום וילן: אני מוכרח להודות פה לפרוטוקול, בחלק מהמקרים כן נכנסו ישראלים לעבודה בחקלאות, לא הרבה, לא מספיק, נכנסו.
<אבשלום וילן: עדיין הבעיה היא, מה שאמר השר זה נכון, סביב 25,000 ומעלה אפשר להסתדר.
<אבשלום וילן: יש בקשה מאוד חזקה מסרילנקה שיבואו עובדים עונתיים, לצערי משרדי הממשלה השונים שמים הרבה מאוד מכשולים ביורוקרטים , צריך לגשת לפה עם חשיבה קצת מחוץ לקופסה, יש למשרד רעיונות טובים מאוד, אם נצליח להגשים אותם, צריך פה את העזרה של כל משרדי הממשלה.
<אבשלום וילן: בלי זה, זה לא יעבוד והחקלאים משלמים מחיר יקר ואחרי זה נתגלגל במשפטים והמדינה משלמת הרבה כסף.
<אבשלום וילן: אני חושב שלמרות מה שאיציק אמר, בגדול, ברוב ההתיישבות העובדת, גם בפריפריה, במושבים ובקיבוצים יש חזרה היום מסיבית של בנים.
<אבשלום וילן: הולכים ללמוד חקלאות, אני אומר את זה מתוך ידע אישי, אפילו אצלי בבית, אבל אני אומר לכם, אלה חבר'ה מצוינים, ופה דובר על פיתוח, אנחנו במקום ראשון בעולם בכל הפיתוחים הגנטיים.
<אבשלום וילן: האירופאים לא אוהבים את זה, הם קוראים לזה הנדסה גנטית, באמריקה זה הרבה פחות בעייתי, אבל אין לי ספק שזה עולם המחר, פה מונח כסף מאוד גדול וזה גם הרבה מאוד לימודים.
<אבשלום וילן: הפקולטה, מבחינה זאת, נמצאת שם בנקודת זינוק, ואם רק חלק, אמרתי, מהתכניות של המשרד יוגשמו, זה יכול לתת דחיפה מאוד רצינית.
<אבשלום וילן: יש לנו טכנולוגיות מים הכי טובות בעולם, זו תעשייה סביב החקלאות, יש פה הרבה מאוד מה לפתח.
<אבשלום וילן: אני אומר לכם יותר מזה, אני רוצה לדחוף חקלאים היום לצאת לעולם הגדול, שילוב של ידע, טכנולוגיה ישראלית ויזמות, בתחרות היום הכול פתוח ויש לנו אפשרות לייצא מיזמים חקלאיים, עושים את זה הרבה, אפשר עוד הרבה יותר.
<אבשלום וילן: חברת הכנסת גילה גמליאל אמרה דבר מאוד נכון, המשרד הוא גם משרד לפיתוח הכפר.
<אבשלום וילן: ממשלת ישראל החליטה בדגניה, 100 שנה להתיישבות העובדת, להשקיע כל שנה 100 מיליון שקל בתשתיות.
<אבשלום וילן: לצערי הממשלה שאישרה היא שביטלה.
<אבשלום וילן: המשרד התגייס, הביא תקציב חלקי לשנתיים, אבל מוכרחים להחזיר את זה, כי זה אבן יסוד ביישובים מאוד ותיקים ומי שכותב בספר התקציב, מה הבעיה, זו בעיה של המועצות האזוריות והיישובים, לא יודע על מה הוא מדבר ובמקום שיהיה פיתוח הכפר תהיה סטגנציה ולא מאוחר לתקן את זה.
<אבשלום וילן: נקודה אחרונה, קודם כל מתווה לוקר, אני מציע, שאול מרידור מאוד ישמח אם המתווה יתבטל.
<אבשלום וילן: אני מציע לחשוב טוב טוב.
<אבשלום וילן: ההצעה האלטרנטיבית שהייתה, של פתיחה של מכסים חופשיים ליבוא חופשי תהרוס את הענף.
<אבשלום וילן: דווקא פה הממשלה הלכה מאוד בזהירות.
<אבשלום וילן: אז גם כשהיא עושה דברים נכונים, צריך מאוד בזהירות, בלי לפגוע במתווה העיקרי.
<אבשלום וילן: ואני רוצה להגיב על מה שהעליתם פה, בנגב יש מחצית מעדרי הצאן בארץ.
<אבשלום וילן: יש 900 מקרי ברוצלוזיס בשנה.
<אבשלום וילן: כמדינה מתוקנת והשירותים הווטרינריים, אנחנו התגייסנו עם המשרד לפרויקט ניסיוני שהתחיל, אבל את כל הנושא הזה חייבים לנקות, לא מתאים למדינת ישראל להיות עם כל כך הרבה מקרי ברוצלוזיס בשנה.
ניסן סלומינסקי: השר והמנכ"ל.
יאיר שמיר: נהיה טלגרפיים ברשותכם.
יאיר שמיר: נושא פיתוח הכפר הוא נושא מהותי ומבחינת הייעוד שלנו, פיתוח הכפר ופיתוח הפריפריה והמשק המשפחתי הוא בעצם גולת הכותרת.
יאיר שמיר: מבחינה תקציבית כרגע התקציבים הם רק לתפעול העבודות, כלומר הוא לא דבר משמעותי, זה לא כסף משמעותי שאפשר פה להגיד, לכן לא הצגנו את זה.
יאיר שמיר: אבל מבחינת המהות, משם אנחנו מתחילים.
יאיר שמיר: פה אני נוגע בנושא של הדור השני.
יאיר שמיר: בכל הסיורים, ברוב הסיורים, אנחנו גומרים את הסיור, אני נפגש עם חקלאים מקומיים.
יאיר שמיר: אתה מסתכל, רק שיער בצבע שלי, אתה לא רואה צעירים.
יאיר שמיר: זה נורא.
יאיר שמיר: לכן במסגרת האגף שקיים, שאת מכירה אותו, עם רותי פרום בראשו, אנחנו כרגע מתכננים, אנחנו לוקחים יישוב יישוב, רואים איזה פרנסות נוספות אפשר להכניס, שצריכים ירצו לקחת אותן.
יאיר שמיר: אם זה צימרים ואם זה יקב בוטיק ואם זה דברים אחרים, כמו מעבדות כאלה ואחרות בתחום גנטיקה וכו' וכו'.
יאיר שמיר: אנחנו כרגע בתהליך מז'ורי של העניין הזה ואנחנו נלך פרטנית מול יישובים כדי לעשות את זה.
יאיר שמיר: לכן זה נושא שהוא מהותי אצלנו, מבחינה כספית כרגע, כיוון שאנחנו רק בשלבי תכנון, שאנחנו עושים הכול אאוט סורסינג, זו קבוצה יחסית קטנה בתוך המשרד, אבל אנחנו מעסיקים - - -
<רמי כהן: אבל האיכות שלה היא גבוהה.
יאיר שמיר: מעסיקים משרדי אאוט סורסינג משמעותיים, גם פיתוח וכדומה.
יאיר שמיר: פיתוח הכפר, הזכיר פה אבו וילן את העניין של שיקום תשתיות.
יאיר שמיר: זו באמת הייתה פגיעה קשה, אבל באיזה שהוא מקום היינו צריכים לוותר.
יאיר שמיר: זה היה בוכטה של כסף, זה 100 מיליון שקל בשנה, הסכמנו עם האוצר שנוריד את זה ואמרנו שאנחנו נביא את זה ממקומות אחרים, אנחנו נביא בין 50 ל-60 מיליון מהתקציבים הקואליציוניים של מפלגת ישראל ביתנו, ואני ורמי, אחרי שהתקציב ייגמר עוד נגרד מפה ומשם ואני מניח שיש עוד מפלגות שיעזרו לנו מהתקציבים שלהם, כך שאני מניח שנצליח להגיע לאיזה שהוא סכום שעדיין נמשיך בשיקום של התשתיות של המושבים והקיבוצים הוותיקים שבאמת - - -
אראל מרגלית: זה של ה-100 מיליון שקל.
אראל מרגלית: כמה אתם חושבים שתצליחו להשיג מהכסף הזה?
יאיר שמיר: סדר גודל של 100 לשנתיים, במקום 200 לשנתיים.
יאיר שמיר: אבל עוד פעם, זה לא בתקציב, כי אנחנו נקבל את זה ממקורות חיצוניים.
יאיר שמיר: באיזה שהוא מקום אתה צריך לוותר, אי אפשר לחתוך בלי לחתוך.
ראובן ריבלין: לא בוטלו הכספים הקואליציוניים?
ניסן סלומינסקי: רובי, אני גם רציתי לשאול את זה, אבל לא שואלים.
יאיר שמיר: לא משנה, אנחנו התנדבנו להביא את זה ונביא את זה.
ניסן סלומינסקי: בפיזיקה אני למדתי שעל שאלה שאין לך תשובה, אתה לא שואל מראש.
יאיר שמיר: רמי, קח את הנושא של פערי תיווך.
<רמי כהן: אני רוצה להגיד משפט אחד כללי, אדוני היושב ראש.
<רמי כהן: אם יורשה לי ממקומי הצנוע להגיד שהתרומה של חברי הכנסת לתכנית שלנו היא גדולה מאוד.
<רמי כהן: שמענו פה כמה רעיונות טובים מאוד, כמה דברים בעוצמה נכונה ואנחנו בהחלט ניקח את זה לתשומת לב.
<רמי כהן: התכנון של הטווח הארוך.
<רמי כהן: חבר הכנסת ריבלין, אנחנו רואים בחקלאות כערך ויחד עם משרד האוצר אנחנו הגענו לתובנה שלא הולכים רק באספקט הכלכלי, אלא משלבים את האספקט הכלכלי עם האספקט הערכי, וזה מופיע לכל אורך התכנית שלנו.
<רמי כהן: דור המשך – השר נגע.
<רמי כהן: מע"מ פירות וירקות – נעשתה פה מלחמה לא קטנה והנושא הזה בוטל ולכן חשוב לנו מאוד לציין שלנו יש אינטרס שלא יושת כרגע מס ערך מוסף על פירות וירקות ואני שמח שהגענו לזה.
<רמי כהן: פער התיווך – אנחנו נמשיך ונבדוק.
<רמי כהן: שנת שמיטה - מילה אחת על שנת השמיטה.
<רמי כהן: יש תקציב של 156 מיליון שקל, שאנחנו צריכים לטפל בו.
<רמי כהן: יש כרגע נציג שלנו שעובד עם מנכ"ל משרד שירותי דת, הם יגיעו גם אליך, אנחנו יחד עם השר אריאל, במשרד השיכון, נטפל בהובלה של העניין הזה.
<רמי כהן: נושא של ניצול תקציב 2012, 97.2%.
<רמי כהן: התקציב נוצל בשוטף שלו ב-100%, בהיבט של הסתכלות על תשלומים עתידיים זה היה קצת יותר נמוך וזה מה שהוריד את הממוצע, אבל בשוטף אנחנו ניצלנו את ה-100% שלו.
<רמי כהן: לגבי עובדים זרים – שמענו - - -
ראובן ריבלין: כמה האוצר חסך עליכם, תשלומים עתידיים, שלא יכולתם להתחייב?
<רמי כהן: יש התחייבות על הכול, האוצר היה באמת בסדר גמור.
<רמי כהן: כשמגיע לו מגיע לו.
<רמי כהן: חבר הכנסת איציק וקנין, אני הייתי בשבוע שעבר באזור שאתה מדבר עליו.
<רמי כהן: מרבית הדברים שאתה אומר חקוקים בסלע ואנחנו חושבים שאפשר לטפל בהם.
<רמי כהן: ברשותך, אני ארצה להיפגש איתך באופן אישי כדי ללמוד את הדברים מפי מישהו שחי את זה, אבל אין לנו ספק שיש לנו מצוקה קשה מאוד שם.
<רמי כהן: הנושא של הלולים, למרות שיש לנו רפורמת הטלה שמדברת על סגנון מסוים לפתרון, אנחנו הולכים בקרוב מאוד, בשבוע-שבועיים הקרובים, להחליט על פתיחת הרפורמה הזאת למגוון רחב של פתרונות.
<רמי כהן: אם בנטועה יש סגנון אחד של פתרון, ובדובב יש סגנון אחר של פתרון ובגורן, שאיחדו שם 108 מכסות ללול עם 280,000 עופות, נדמה לנו שאנחנו יכולים לאפשר לכל אחד ללכת לשיטתו ולאפשר לאנשים לעשות את זה.
<רמי כהן: לגבי נחלות – יש 3,500 נחלות לא מאוישות היום.
<רמי כהן: 3,500 נחלות שלא מאיישים אותן.
<רמי כהן: אנחנו בבדיקה נקודתית.
<רמי כהן: הן מפוזרות על כל הארץ, 3,500 נחלות, חלקן במרכז, חלקן במושבים, חלקן אפילו בצפון והן לא מאוישות מכל מיני סיבות.
<רמי כהן: חלק מהסיבות אלה סיבות פנים מושביות, שהם לא יודעים לעשות את החלוקה הפנימית.
<רמי כהן: אנחנו ננסה להגדיל את העניין הזה.
<רמי כהן: בתכנית שלנו, של אשכול, של הערבה והגליל והגולן, יש סדר גודל של עוד כ-1,000 נחלות, אנחנו מאמינים שאפשר יהיה להגיע למימוש של זה.
יאיר שמיר: יש לנו הבנה פה עם השר אריאל.
<רמי כהן: לגבי מכסות הביצים, כולל במגזר הערבי.
<רמי כהן: במקום שאפשר אנחנו נותנים מכסות וזה לא קשור בכלל אם זה מגזר יהודי או מגזר ערבי, אנחנו בעד לתת לכל אחד שיכול לעשות את זה.
<רמי כהן: איפה המגבלה?
<רמי כהן: באותם מקומות שלא יודעים להקים לולים על פי התקן ומבחינת בריאות הציבור אי אפשר לאפשר את זה, אנחנו לא נוכל לקחת את הסיכון ולכן אנחנו נעזור.
ראובן ריבלין: אתם המשרד האחראי על בריאות הציבור בעניין זה?
<רמי כהן: יש לנו את היחידה לשירותים וטרינריים שעובדת בתיאום עם משרד הבריאות ובעניין הזה אנחנו משולבים.
באסל גטאס: אני רק מפנה אותך לבג"צ של אתמול.
<רמי כהן: מילה על המגזר הערבי, כי הוא חשוב לנו מאוד.
<רמי כהן: קודם כל אנחנו שמים תקציב.
<רמי כהן: עוד לפנינו, עוד לפני שהגענו שמו תקציב על שיפור דרכים חקלאיות, על הוצאת עדרים מתוך הכפרים, על מכסות גידול ביצים, יש עדיפות למגזר הערבי, סבסוד ענף הזית של המגזר במועצת הייצור.
<רמי כהן: אנחנו היום מסבסדים, במקום המגזר, ואנחנו נוסיף ונגדיל בעניין הזה כדי להקל על המגזר.
<רמי כהן: לגבי הברוצלה.
<רמי כהן: אנחנו בהחלט חושבים שזו תקלה חמורה.
<רמי כהן: נכנסנו פה למהלך של השירותים הווטרינריים יחד עם משרד הבריאות וזה ייקח לנו קצת זמן.
ראובן ריבלין: היום בבוקר דיברו על ביצים נגועות.
<רמי כהן: דיברו על סקר שהוא שנתי, אנחנו ניתן לזה תשובה.
<רמי כהן: התקלה היא לא כצעקתה.
<רמי כהן: לגבי הפרויקט של הניקוז של עמק בית נטופה.
<רמי כהן: אנחנו חושבים שזו תקלה חמורה, אנחנו ניכנס פה למהלך גדול עם רשויות הניקוז ויש לנו דרכים לשפר את זה, כולל שיפור התיירות החקלאית.
<רמי כהן: השר זימן למשרדו בשבוע הבא את כל רשויות הניקוז עם יושבי הראש שלהם ואנחנו ניתן לזה מענה.
יאיר שמיר: זה לא רק אצלכם, יש עוד כמה דברים.
<רמי כהן: אני רוצה לגעת בנושא הדרוזים, חבר הכנסת חמד עמאר.
<רמי כהן: אנחנו בהחלט לוקחים ברצינות את המגזר.
<רמי כהן: אני מוכרח להגיד לך שלמשל 10,000 טון תפוחים שמייצאים היום לסוריה, במקביל אליהם יש 10,000 טון תפוחים שאנחנו עושים יבוא מחוץ לארץ.
<רמי כהן: אנחנו נשמח לבדוק את האפשרות של לבטל את היבוא מחוץ לארץ ולעשות את השיווק של התפוחים פנימה לארץ.
<רמי כהן: אין לנו ספק שהמגזר הדרוזי, שפעם היה על הקרקע, היה על חקלאות, יכול לקבל פעם נוספת את החיזוק, אבל הוא לא שונה מהמגזר הערבי או מהמגזר היהודי, שבו יש ירידה טבעית בצורה רב שנתית, שכמות החקלאים יורדת.
<רמי כהן: אנחנו נבדוק את האפשרות איך לתת להם חיזוק בנושא הזה, כמו גם לדור ההמשך, שזו בעיה שהיא רוחבית.
<רמי כהן: הנושא של דור ההמשך, אנחנו נקצה יותר כסף למלגות לסטודנטים, שיילכו ללמוד חקלאות.
<רמי כהן: כבר היום אנחנו נותנים כ-250 מלגות בשנה, אנחנו ננסה להגדיל את העניין הזה, אנחנו ננסה להביא עוד עובדים זרים מחו"ל ופה נצטרך את עזרת חברי הכנסת, ואנחנו ננסה להגדיל את כמות האזרחים הפלסטינאים שניתן להם יותר אישורי כניסה, כי לדעתנו זה אפשרי.
יאיר שמיר: דיברנו על המגזר הדרוזי, גם את המו"פ לפתח בשפרעם.
<רמי כהן: כן, גם את המו"פ במגזר הדרוזי.
<רמי כהן: ואני רוצה כמילה אחרונה להחזיר את כולנו לסיפור של חזון המשרד.
<רמי כהן: תראו, החזון לא כולל כל פעולה של כל יחידה וכל אגף אצלנו במשרד, הוא מתכלל מערכת של פעילויות, שהן גם של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, ואנחנו שמים דגש על פיתוח הכפר, וגם של משרדים אחרים.
<רמי כהן: מה שכתוב פה, שאנחנו נפעל לפיתוח ההתיישבות ולשמור על האדמות ולייצר תנאי ייצור שיאפשרו לחקלאים להגדיל את היכולת שלהם, כי בסופו של דבר צריך לספק פה מזון טרי למדינת ישראל ולמנף את היתרון היחסי, ויש לנו יתרון יחסי ברמה בינלאומית.
<רמי כהן: אז אני מאוד מודה לכם.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה להודות לשר ולמנכ"ל ולציין שתי נקודות.
ניסן סלומינסקי: אל"ף, אנחנו סומכים עליכם שתשמרו את רוח הציונות וההתיישבות.
ניסן סלומינסקי: ובי"ת, בשמחה גדולה על כל המהפך בכיוון של ההתפתחות, בעיקר בנושא של המחקר וכל זה, ותמצאו בנו במהלך השנה ידידים שיעזרו במה שתצטרכו.
ראובן ריבלין: בהחלט.
יאיר שמיר: תודה לכם.
ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.
ניסן סלומינסקי: במסגרת יום הרשויות המקומיות בכנסת ישראל והזדהות של הכנסת עם הרשויות, אנו דנים בשחיקת תקציבי האיזון של הרשויות המקומיות.
ניסן סלומינסקי: השבוע התחלנו לדון בחוק ההסדרים והנושא הראשון הוא הנושא של השלטון המקומי.
ניסן סלומינסקי: דנו בנושא באריכות אתמול.
ניסן סלומינסקי: אני מקווה שמחר נסכם את הדברים ונמשיך הלאה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו שמחים לארח אתכם פה.
<שלמה דולברג: אנחנו מודים לכם על הדיון הזה.
<שלמה דולברג: אני מברך את חבר הכנסת חנא סוויד, יו"ר עמית של השדולה המוניציפאלית.
<שלמה דולברג: היום יום חג לשלטון המקומי.
<שלמה דולברג: אנחנו חוגגים 75 שנה למרכז השלטון המקומי.
<שלמה דולברג: אנחנו רוצים להזמין את חברי הכנסת לטרקלין שגאל, יש לנו אירוע חגיגי עם ראש הממשלה ונכבדים אחרים.
<שלמה דולברג: ניצלנו את ההזדמנות להסביר לכם קצת יותר לעומק את נושא מענקי האיזון.
<שלמה דולברג: אני רק אגיד שיש כ-200 רשויות מקומיות מתוך 250 שמקבלות תקציבי איזון.
<שלמה דולברג: הנוסחאות והכללים שרירים וקיימים הרבה שנים.
<שלמה דולברג: אנחנו רוצים לשים את הדגש על מספר נושאים, במסגרת מאזני האיזון.
<שלמה דולברג: אני אבקש מסמנכ"ל הכלכלה שלנו, איתי חוטר, להציג את הנושא.
<איתי חוטר: (מוצגת מצגת) צהריים טובים.
<איתי חוטר: אגב הדיון שהתקיים אתמול בוועדת הכספים על ההסכם שנחתם עם האוצר, אני אשתדל להציג בקצרה מהי תמונת המצב בעשור האחרון של תקציבי האיזון.
<איתי חוטר: אנחנו לא אוהבים את המילה מענק כי זה נושא אופי של מתנה שמישהו נותן.
<איתי חוטר: אנחנו טוענים שתקציבי האיזון צריכים לשמש את הרשויות המקומיות.
<איתי חוטר: קצת רגע מה זה בכלל תקציבי האיזון ואיך הם מחושבים.
<איתי חוטר: תקציבי האיזון מחושבים לכל רשות בנפרד, כאשר לכל רשות נערך חישוב של הוצאה נורמטיבית אל מול ההכנסה הפוטנציאלית.
<איתי חוטר: הפער בין השניים למעשה משקף את המחסור במקורות של הרשות בשנה נתונה והוא מהווה את הבסיס להקצאת תקציב האיזון.
ניסן סלומינסקי: תסביר מה זה נורמטיבי, פוטנציאלי אנחנו יודעים מה זה.
<איתי חוטר: יש הוצאות.
<איתי חוטר: המדינה, או למעשה ועדת גדיש, קבעה איזה הוצאות מוכרות בנוסחה לצורך הקצאת תקציב האיזון, כאשר ההוצאות האלה נקבעו בצורה נורמטיבית.
<איתי חוטר: קבעו נורמה.
<איתי חוטר: למשל, מי שרוצה בחינוך ורווחה להשתולל מעבר לאיזו נורמה מסוימת, זה עניין שלו.
<איתי חוטר: המדינה, לצורך העניין, לא צריכה לממן את מה שמעבר.
<איתי חוטר: למעשה זאת הנורמה.
<איתי חוטר: מאז שנת 2004 מוקצים תקציבי האיזון לרשויות המקומיות על בסיס נוסחה שנקבעה בוועדת גדיש.
<איתי חוטר: זאת ועדה שהוקמה בשנת 2000 על-ידי שר הפנים.
<איתי חוטר: זאת ועדה ממשלתית.
ניסן סלומינסקי: באיזה שלב ניצלו את הנוסחה הזאת עד תום או שעשו 70% או 80%?
<איתי חוטר: יש תיקונים שנעשים עדיין במעבר מסוארי לגדיש.
<איתי חוטר: סוארי זאת היתה הוועדה שקדמה לוועדת גדיש.
<איתי חוטר: כדי להבין את המונחים ולהרגיש את המספרים, מה שקרוי בשפה של משרד הפנים, מענק המודל או תקציב המודל, זה מבטא למעשה, על-פי נוסחת גדיש את סך המחסור במקורות, בשנת 2012 סך המחסור במקורות היה קצת מעל 3 מיליארד שקלים, כאשר ההקצאה בפועל בשנת 2012 עמדה על 2.8 מיליארד.
<איתי חוטר: נתון שהמנכ"ל שלנו הזכיר: במדינת ישראל נכון להיום - - -
יעקב אשר: ברשותך, אני רוצה להעיר דבר אחד על המצגת, אני גם ראש עיר לשעבר.
יעקב אשר: האמירה כאילו רשויות מקומיות נסמכות על שולחנה של הממשלה זה נשמע כאילו זה באמת מענק איזון או איזו מתנה שמישהו נותן.
יעקב אשר: מענק האיזון במהותו הוא בעצם דבר שצריך לאזן מול בעיות אובייקטיביות של רשות.
יעקב אשר: הרי אי-אפשר לדמות רשות במרכז הארץ לרשות בפריפריה.
יעקב אשר: אחת שיש לה ים יכולה לעשות תיירות ויש אחת שאין לה תיירות.
יעקב אשר: המונח הזה, זה כאילו שאומרים לך: אתה יודע מה?
יעקב אשר: קח 87% מהמודל.
ראובן ריבלין: יש רשויות שלא יכולות לתת את השירותים שהמדינה קבעה.
יעקב אשר: המדינה חייבת לתת את זה.
ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת יעקב אשר, ראש עיר בני-ברק לשעבר ויו"ר השדולה המוניציפאלית.
חנא סוייד: רציתי לשאול ולהגיד: איך יכול להיות שהתקציב של המודל הוא 3 מיליארד שקלים, כאשר תקציבי האיזון משנת 2002-2003 היו 4.5 מיליארד.