GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: יש לזה השפעה רוחבית - - - לא יבואו אנשים מחוץ לארץ.
ניסן סלומינסקי: רובי, אם כך, מה הנקודה?
ניסן סלומינסקי: בגלל מחויבות של הוראות מיוחדות - - -
ראובן ריבלין: - - - אין מקרה כזה - - -
ניסן סלומינסקי: תמחק את בז"ן, רובי, יש לחברה עוד מחויבות – אל תחשיב אותה בגלל ההוראות המיוחדות.
ניסן סלומינסקי: תמחק אותה.
ניסן סלומינסקי: מה נשאר לך?
ניסן סלומינסקי: נשארה לך חברת פז ששווה 9 מיליארד מכירות.
ניסן סלומינסקי: איך אפשר לאשר את זה?
ניסן סלומינסקי: זאת הבעיה שלי – הלוואי וזה לא היה כך, אבל מה אני יכול לעשות.
ראובן ריבלין: חלילה לי ליצור מצב בגלל שיש לי אמפתיה לנושא מסוים – האיש הופיע פה באמת יפה – ליצור מצב שבו אנחנו עושים פלסתר את כל החוק.
ראובן ריבלין: אי אפשר למצוא איתם איזה הסדר שייתן פתרון, אדוני הממונה על הבנקים?
זהבה גלאון: בוא נמצא פתרון לכל אחת מ-13 החברות במשק.
זהבה גלאון: נראה מה מתאים להן ונעשה 13 חיקוקים שונים.
ראובן ריבלין: זה מקרה ייחודי לחלוטין.
מרב מיכאלי: תמיד יש משהו ייחודי.
ראובן ריבלין: אני אתכם.
ראובן ריבלין: אני לא רוצה, חס וחלילה – זהבה, הוא יאמר את זה.
ניסן סלומינסקי: רבותי, בואו נתרכז כי זה בנושא הזה אני חושב שכל הוועדה רוצה לעזור.
ניסן סלומינסקי: אם יש לנו יכולת, נעזור.
אלעזר שטרן: ראשית, לא הבנתי אם יש לזה עוד דוגמאות בגלל שלא הבנתי שגם הדוגמה של בזק היא דוגמה שונה - - -
יעקב ליצמן: לא, זה לעתיד.
אלעזר שטרן: נכון, אני לא אומר שהיא עונה על שני הצדדים של המשוואה.
אלעזר שטרן: הדבר השני, אני מבין כמו אראל – מה שלא הבנתי קודם – כיוון שמדובר פה בבנק ולא בגוף פיננסי אז זאת פעם ראשונה שאני לפחות שמעתי כאן שאין בעיה שעוד בנק יהיה בלי גוף שליטה – זאת המשמעות.
<דוד זקן: נכון, אמת.
<דוד זקן: זה מה שאמרנו.
ניסן סלומינסקי: הוא אמר את זה בהתחלה.
<דוד זקן: אני חוזר על זה שוב ושוב.
<דוד זקן: אנחנו חושבים שיש מודל עם גרעין שליטה ויש מודל בלי גרעין שליטה.
<דוד זקן: יכולים להיות כמה פה וכמה פה – אנחנו לא חושבים שצריך לקבל החלטה שתביא למקרה קיצוני, למקרה פינתי, רק ללא גרעין שליטה.
<דוד זקן: אם במקרה החוק הזה חל על בנק אחד, יכול לחול על עוד בנק שיימכר ללא גרעין שליטה – אנחנו יכולים לחיות עם זה.
אלעזר שטרן: אבל אתה מבין, בגלל הבעייתיות, זה מוליך לשם.
אלעזר שטרן: בגלל שאם מצד אחד אתה דורש גרעין שליטה ומצד שני אנחנו יודעים שאתה לא יכול למכור בנק בישראל בסדר גודל שמדובר פה עם גרעין שליטה - - - אבל אני מוליך לעוד בנק שיהיה בלי גרעין שליטה.
<דוד זקן: לעוד אחד – לא לאכל המערכת.
אלעזר שטרן: נכון, אבל אתה מוליך עוד אחד להיות בלי גרעין שליטה.
אלעזר שטרן: מבחינת האפשרויות שאתה נותן פה, אתה לא אומר: אולי יהיו עוד.
אלעזר שטרן: אתה מוליך לזה.
<דוד זקן: ההערכה שלנו היא שבמקרה הספציפי הזה, כנראה שזה גם יוליך לדבר הזה, אבל אם הייתה הפרדה מהשקל הראשון – כל המערכת הייתה עוברת לשם.
<דוד זקן: אנחנו חושבים שזה לא נכון.
מרב מיכאלי: בסדר, אנחנו מאחורי זה, לצערי.
ניסן סלומינסקי: רבותי, מגישי ההסתייגות נשארים בהסתייגות שלהם ורוצים שנצביע?
יעקב ליצמן: אני רוצה גם להעלות את זה למליאה.
<שגית אפיק: אז להצביע.
ניסן סלומינסקי: מי בעד ההסתייגות של ליצמן – ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: מי נגד – ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: בעד ההסתייגות – מיעוט
<שגית אפיק: בעמוד 29, צריך למחוק את סעיף קטן (ד) – זה שוב מחיקת הצמיחה האורגנית.
<שגית אפיק: זאת הסתייגות של יושב-ראש הוועדה.
<שגית אפיק: מדובר בעצם בשתי הסתייגויות של יושב-ראש הוועדה: אחת, לגבי אחזקה של יותר מ-5%; השנייה, הצמיחה האורגנית.
<שגית אפיק: בעמוד 29 באמצע, הסתייגות של יושב-ראש הוועדה – הוספת סעיף קטן (ג): "המחזיק יותר מחמישה אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד ריאלי משמעותי לא ישלוט בתאגיד בנקאי שהוא גוף פיננסי משמעותי; לעניין זה לא ייספרו החזקות התאגיד הבנקאי בתאגיד הריאלי המשמעותי.
<שגית אפיק: ".
מרב מיכאלי: כבר הצבעתם על זה, לא?
<שגית אפיק: זה בחוק אחר.
<שגית אפיק: זו אותה הסתייגות שעברה בחוק הקודם.
ניסן סלומינסקי: זאת אותה הסתייגות.
ניסן סלומינסקי: מי בעד ההסתייגות – ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: בעד ההסתייגות – רוב
יעקב ליצמן: עדיין לא היה לך רוב.
ניסן סלומינסקי: היה רוב, אתה לא ספרת.
ניסן סלומינסקי: אני ספרתי – תאמין לי שהיה רוב.
יעקב ליצמן: לא היה - - -
ראובן ריבלין: תצביע עוד פעם, אם הוא - - -
ניסן סלומינסקי: מי בעד קבלת ההסתייגות – ירים את ידו.
ראובן ריבלין: נגמר עכשיו.
ראובן ריבלין: הנה, אתה רואה?
ראובן ריבלין: במקום לומר - - -
<שגית אפיק: יש רוב.
<שגית אפיק: אותו דבר, מחיקת הצמיחה האורגנית גם כאן.
<שגית אפיק: אנחנו בחוק הבנקאות (רישוי) בסעיף קטן (ד) שמופיע אצלכם בעמוד 29 ו-30, שבעצם נמחק.
<שגית אפיק: זאת השמטת הצמיחה האורגנית.
<שגית אפיק: כבר הצבעתם על זה בחוק הקודם.
ניסן סלומינסקי: עוד פעם צריכים להצביע?
<שגית אפיק: כן, להצביע.
ניסן סלומינסקי: מי בעד שוב להוריד את הנושא של הצמיחה האורגנית, סעיף קטן (ד) – מה שעשינו שם – נעשה גם פה.
ניסן סלומינסקי: מי בעד להוריד את הצמיחה האורגנית – ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: בעד ההסתייגות – פה אחד
ניסן סלומינסקי: אני חושב שזה התקבל פה אחד.
<שגית אפיק: אני חוזרת לעמוד 28.
<שגית אפיק: בהגדרת שולט בתאגיד ריאלי תתווסף פה הבהרה: "לעניין זה, "תאגיד ריאלי" – כהגדרתו בסעיף 28 לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (להלן בסעיף קטן זה – תאגיד ריאלי);".
<שגית אפיק: זאת בעצם הפנייה להגדרה שיש בחוק הזה.
<שגית אפיק: לא צריך להצביע על זה – זה חלק מהנוסח.
<אורנה ואגו: שגית, בהגדרת תאגיד ריאלי משמעותי תימחק "כהגדרתו בסעיף 28 לחוק לקידום התחרות".
<ברוך לוברט: זאת רק הערת נוסח.
<שגית אפיק: כן, אין בעיה.
<שגית אפיק: אמרתי שלא צריך להצביע על זה.
<שגית אפיק: זה בסדר.
<שגית אפיק: נעבור לעמוד 31 בסעיף קטן (ה) יש תיקון שהממשלה מבקשת.
<שגית אפיק: תקריא אותו.
<אורנה ואגו: "השולט בתאגיד בנקאי שהוא גוף פיננסי משמעותי לא ישלוט במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי; לעניין זה, יחושב שווי כלל הנכסים של גוף פיננסי משמעותי כשווי כלל הנכסים שלו ושל גופים פיננסיים שבשליטתו.
<אורנה ואגו: ".
ראובן ריבלין: זאת הסתייגות של הממשלה?
<שגית אפיק: בקשה של הממשלה לתקן.
ראובן ריבלין: מה זה לתקן?
ראובן ריבלין: רק בדרך של הסתייגות אפשר לתקן.
<דוד זקן: למעשה זה איסור על שולט בתאגיד בנקאי שהוא משמעותי לשלוט בגוף פיננסי שהוא משמעותי.
<דוד זקן: מדוע רשום פה מבטח ולא גוף פיננסי?
<דוד זקן: כיוון שכבר יש בחקיקה הבנקאית איסור על שולט בתאגיד בנקאי לאחזקה בגופים פיננסיים שנהלים קופות וקרנות.
<דוד זקן: האיסור הזה נקרא "חקיקת בכר".
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את הסתייגות הממשלה – ירים את ידו.
ראובן ריבלין: למה לא חשבתם על זה קודם?
<דוד זקן: זאת השערה כי לא הייתי בוועדת בכר:
<דוד זקן: ההשערה היא שראו פוטנציאל ניגוד ענייניים בניהול קופות וקרנות מול בנק יותר חזק מניהול מבטח ובנק.
יעקב ליצמן: כמה תיקונים עשיתם בחוק בכר?
<דוד זקן: האוצר פה.
<דוד זקן: אני לא יודע – עשינו כמה תיקונים – אני לא יודע להגיד לך כמה.
יעקב ליצמן: אני העברתי את בכר.
יעקב ליצמן: היושב-ראש עזב אותנו?
יעקב ליצמן: יש לי טלפון מראש הממשלה, הוא יחזור בו.
<שגית אפיק: בסעיף קטן (ו) יש התאמה להסתייגות של יושב-ראש הוועדה שלמעשה כבר דיברנו עליה בחקיקה הקודמת.
<שגית אפיק: ההתאמה תגיד: "שלט תאגיד ריאלי משמעותי או השולט בו, בתאגיד בנקאי שהוא גוף פיננסי, או" – זאת התוספת – "שלט המחזיק אמצעי שליטה בתאגיד ריאלי משמעותי בתאגיד בנקאי שהוא גוף פיננסי משמעותי.
<ברוך לוברט: שגית, שתי שורות אחרי השורה שקראת, בהתאם לשינוי שדיבר על מר דוד זקן לגבי סעיף קטן (ה), צריך לעשות – זאת הערת נוסח – במקום: "בגוף פיננסי משמעותי נוסף שאינו תאגיד בנקאי ואינו תאגיד בשליטתו של תאגיד בנקאי", עכשיו לאור השינוי צריך לכתוב: "במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי".
<שגית אפיק: בסדר גמור.
זהבה גלאון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולעשות רביזיה לגבי ה-40 וה-6.
זהבה גלאון: יש לנו את ההסתייגות של אראל.
זהבה גלאון: היושב-ראש איננו, השתלטתי על הישיבה, אני מודיעה.
זהבה גלאון: אדוני יושב-ראש הכנסת לשעבר, אני יכולה לעשות רביזיה?
ראובן ריבלין: נראה לי שאנחנו צריכים כרגע - - -
יעקב ליצמן: חצי שעה לרביזיה.
זהבה גלאון: מי קובע חצי שעה?
זהבה גלאון: שתי דקות לרביזיה.
<שגית אפיק: התקנות.
זהבה גלאון: עכשיו קבעו חצי שעה?
<שגית אפיק: כן, כן.
<שגית אפיק: זה בתקנון מהכנסת הקודמת.
ראובן ריבלין: אם תביאי לי אישור מראש הממשלה שאני יכול לענות לך – אני אענה לך.
זהבה גלאון: אדוני, אפשר לקבל החלטה שהשתלטתי על הישיבה?
זהבה גלאון: אז אני אוכל להתקדם.
יעקב ליצמן: את לא צריכה אישור לזה.
ראובן ריבלין: השאלה היא אחת משתיים – האם השתלטת - - -
אראל מרגלית: ניסן, יש לנו חדשות בשבילך.
זהבה גלאון: עשינו פוטש.
ראובן ריבלין: הייתה מהפכה הרגע.
זהבה גלאון: הייתה מהפכה בזמן שישנת.
ניסן סלומינסקי: טוב, עכשיו אתם יודעים כמה אני חשוב.
יעקב ליצמן: זה ייקח עוד חודשיים, אבל - - -
<שגית אפיק: אנחנו עוברים לעמוד 32 למטה.
<שגית אפיק: זה תיקון שחבר הכנסת ריבלין ביקש: להמיר את המונח "ראוי" במונח "מתאים" - - -
מרב מיכאלי: שם לא הוסכם בסוף באישור ועדת הכספים?
<שגית אפיק: זה הפך מ"ראוי" ל"מתאים".
ניסן סלומינסקי: את רוצה להביא לכאן לדיון - - -
מרב מיכאלי: זה מה שהציע חבר הכנסת ליצמן קודם - - -
ניסן סלומינסקי: לא אושר.
מרב מיכאלי: בסדר, אבל זה מה שחבר הכנסת ליצמן הציע.
ניסן סלומינסקי: כן, אבל אפילו הוא לא הצביע לעצמו.
מרב מיכאלי: לא הצביע בשביל עצמו?
מרב מיכאלי: חבר הכנסת ליצמן, לא הצבעת - - -
<שגית אפיק: עכשיו אני עוברת לעמוד 33, תיקון של בנק ישראל.
<שגית אפיק: אורנה – את רוצה להקריא ולהסביר?
<אורנה ואגו: "בסעיף 36ג(ב), במקום "יתמנה לתקופה של שנתיים" יבוא "יתמנה בסמוך לאחר אסיפה שנתית ויכהן עד לאחר האסיפה השנתית הבאה", והסיפה החל במילים "ובלבד שלא" - תימחק;".
<אורנה ואגו: הסברתי את זה קודם לגבי המבטח – זה לגבי תקופת הכהונה של חבר הוועדה שהוא דח"צ.
<אורנה ואגו: בחקיקה הבנקאית אנחנו רוצים להוסיף הוראת מעבר, מאחר שכבר מונו דח"צים, אנחנו רוצים להוסיף: "חבר ועדה מכהן שמונה לפי סעיף 36ג(ב) לפני פרסומו של חוק זה יכהן עד לאחר האסיפה השנתית שלאחר האסיפה השנתית הבאה.
ניסן סלומינסקי: זה אותו דבר כמו שעשינו קודם.
<שגית אפיק: תקריאי את הוראת המעבר שאת מבקשת.
<אורנה ואגו: הקראתי כרגע.
<שגית אפיק: סליחה, לא שמתי לב.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את התוספת ההסתייגות של הממשלה – ירים את ידו.
<שגית אפיק: אתה יכול להצביע על סעיף 35 עם ההסתייגויות שהתקבלו.
ניסן סלומינסקי: מי בעד סעיף 35 עם כל ההסתייגויות שהתקבלו – ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: בעד סעיף 35 – רוב
אראל מרגלית: שגית, את לא שוכחת אותנו, נכון?
<שגית אפיק: אתם מתכוונים לסעיף 37 ואנחנו עכשיו בסעיף 36.
מרב מיכאלי: לא, אני מתכוונת ל-36.
<שגית אפיק: מה יש לך לסעיף 36?
מרב מיכאלי: יש לי דירקטורים.
<שגית אפיק: אנחנו בסעיף 36 אבל - - -
מרב מיכאלי: עמוד 34 למעלה.
<ברוך לוברט: שגית, בעמוד 33 יש עוד תיקון טעות סופר באמצע העמוד, בתיקון של סעיף 49: ההפניה בסעיף קטן (א), בסוף השורה השנייה, לסעיף 36 צריכה למעשה להופיע בסעיף קטן (ב), לפני הסיפא של 36יב.
<שגית אפיק: זאת אומרת שסעיף 36 יורד מ-(א) ועובר - - -
ניסן סלומינסקי: מי זה הסופר הזה שכל הזמן טועה?
<שגית אפיק: עמוד 34 הסתייגות של חברת הכנסת מירב מיכאלי לעניין מניעת ניגוד עניינים, נכון?
ניסן סלומינסקי: את יכולה גם לוותר, זה בסדר.
יעקב ליצמן: יש לאופוזיציה רוב כרגע בוועדה.
<שגית אפיק: את רוצה שמניעת ניגוד העניינים תהיה לגבי כל גוף, לאו דווקא אם הוא משמעותי.
מרב מיכאלי: ריאלי ופיננסי, לא רק משמעותי.
מרב מיכאלי: לא תתאפשר כהונה של דירקטור בפיננסי בתאגיד ריאלי ולהיפך – גם משמעותי וגם לא משמעותי.
<שגית אפיק: כרגע הסעיף מנוסח לגבי משמעותי בלבד.
מרב מיכאלי: הקואליציה יכולה לתמוך בזה.
יעקב ליצמן: יש רוב לאופוזיציה.
מרב מיכאלי: יש עתיד באה לוועדת הכספים ודיברה על זה שצריך להגביל את הכהונה של הדירקטורים וצריך להכניס יותר דירקטורים חדשים למערכת.
יעקב ליצמן: גם את שר האוצר להגביל – יש הרבה דברים.
מרב מיכאלי: אבל זה לגמרי בקורלציה עם הדברים שאתם אמרתם פה בוועדה לא פעם.
<עודד שריג: אם יורשה לי, אני רוצה להעיר על הדבר הזה: החוק בחלק הזה מדבר לא רק על גופים ציבוריים אלא גם על גופים פרטיים, לכן זה אומר שאם אתה יושב בדירקטוריון של גוף ריאלי וולונטרי כלשהו, אתה מיד מנוע מלשבת בדירקטוריון של בנק, אתה מיד מנוע מלשבת בדירקטוריון של מבטח , של קופת גמל, של קרן השתלמות ובוועדת השקעות - - -
מרב מיכאלי: כן, כל גוף פיננסי.
<עודד שריג: יש למעלה מ-200 גופים פיננסיים ויש מאות אלפי גופים ריאליים – להחיל את זה בצורה כזו גורפת על כל הגופים משמעו שלא יישב אף אדם עם מיומנות פיננסית בגוף ריאלי.
מרב מיכאלי: זה רק אומר שהוא לא יוכל לכהן גם – סליחה, לא הגבלנו את המיומנויות של - - -
ניסן סלומינסקי: אבל הוא אומר שרק תכפילי את הכמות של הגופים בכמות הדירקטורים ובידע, תראי שאפילו מספיק נשים לא תהינה.
<עודד שריג: מי שצריך לשבת בדירקטוריונים של גופים פיננסיים - -
מרב מיכאלי: בוא נתחיל עם ערבים – חבל על הזמן.
ניסן סלומינסקי: ומה עם חרדים?
<עודד שריג: - - מי שצריך לשבת בדירקטוריונים של גופים פיננסיים אלו אנשים שיש להם הבנה בגוף הפיננסי אבל אין להם ניגוד עניינים בתחום הפיננסי ולכן הם לא עוסקים בתחום הזה.
<עודד שריג: אנחנו מדברים על חברי סגל של כל האוניברסיטאות בישראל המונים 20 פרופסורים למימון ועוד כמה אנשים שעסקו בעברם בתחום הפיננסי ויכולים היום, כאנשים שפרשו מהתחום, להיות בתחומים פיננסיים.
<עודד שריג: אם נאמר לאותם אנשים שהם לא יכולים לשבת בגופים ריאליים – לא יהיה אף אחד שישב בגופים ריאליים עם הבנה פיננסית.
<עודד שריג: אנחנו יוצרים פה מעין מפלצת.
<עודד שריג: זה נראה טריוויאלי אבל זה כל-כך דרקוני שאני אפילו לא יכול להתחיל לתאר.
אראל מרגלית: אז איך אתה רואה את זה - - -
<עודד שריג: אראל, אני רוצה לשאול את השאלה הפוך: כל עוד מדובר בגוף קטן – מה המניעה לראות אדם יושב בדירקטוריון של גוף קטן - - -
מרב מיכאלי: משום שאתם הגדרתם גוף קטן מתחת ל-5 מיליארד – וזה לא קטן.
מרב מיכאלי: זאת הבעיה ואתם יצרתם את הבעיה הזאת.
<עודד שריג: אני לא מסיים את המשפט.
ניסן סלומינסקי: ביקשתם זכות כדי לשאול אותו, אבל אם אתם לא רוצים לשאול אותו אז בואו נמשיך הלאה.
מרב מיכאלי: אני מתנצלת וחוזרת.
<עודד שריג: באותה מידה שיש ניגוד עניינים פוטנציאלי בין גופים קטנים שלא נוגעים אחד לשני, קיים גם בין גוף ריאלי לריאלי.
<עודד שריג: אתה רוצה לאשר לנשים לשבת בשני גופים ריאליים?
<עודד שריג: התשובה בוודאי כן, כי יש איזושהי מיומנות.
<עודד שריג: האם אתה רוצה לאפשר לאנשים לשבת בשני גופים פיננסיים?
<עודד שריג: גם אנחנו, כרגולטורים, מצאנו שכאשר מדובר בגופים קטנים – אין לנו בעיה עם זה.
<עודד שריג: רק כשמדובר בגופים בינוניים או גדולים אנחנו מתחילים לראות בעיה.
אראל מרגלית: אז איך אתה מגיע לבינוניים?
אראל מרגלית: אני מבין אך אתה מגיע לגדולים, אבל איך אתה מגיע לבינוניים?
אראל מרגלית: מה הגישה שלך?
ניסן סלומינסקי: רבותי, אנחנו באמצע הצבעות, אנחנו לא בדיון.
ניסן סלומינסקי: רבותי, נתתי אפשרות גם להרחיב אבל אנחנו באמצע הצבעה.
אראל מרגלית: אולי יש לו הצעה ספציפית?
ניסן סלומינסקי: ההצעה שלו נמצאת פה.
אראל מרגלית: אם זה גוף משמעותי ומשמעותי – אנחנו מבינים, נכון?
אראל מרגלית: אני שואל אתכם אם יש לכם הצעה שאנחנו נתמוך בה: לא פסילה גורפת אלא משהו שיורד גם כן ברמה, שהוא מכניס בינוניים?
מרב מיכאלי: יותר מידתי.
מרב מיכאלי: מה שקרה זה שבגלל שהשארתם את ההגדרה של 6 מיליארד אז בעצם לא נכון לדבר על קטנים – הם לא קטנים.
אראל מרגלית: יש איזה רעיון ביניים?
<עודד שריג: החוק כלשונו מדבר על החלפה של כ-25% מהדירקטורים בגופים פיננסיים – אני לא זוכר אם זה 26% או 28% אבל כ-25% – זה מספר מאוד גדול של דירקטורים שצריכים להתחלף ואז המצב הנוכחי יוצר, אני לא רוצה להגיד תוהו ובוהו, אבל רעש לא קטן במערכת.
<עודד שריג: לרדת מהספים האלה שהוועדה בחנה הרבה זמן ועשתה סימולציות ובדקה מה קורה, זה חסר אחריות מבחינתי לעשות את זה ב"שלוף".
<עודד שריג: אנחנו כבר עכשיו הורדנו את הספים לגופים ריאליים – אני מזכיר לכם – כבר מעכשיו אנחנו נמצאים בסקאלה יותר נמוכה ממה שבחרה הוועדה.
<עודד שריג: הוועדה דיברה על 7.5 מיליארד ועל 60 ואנחנו נמצאים ב-46 – זה כבר מעלה מעבר ל-25%.
<עודד שריג: אם אנחנו נגיע למצב שבו יהיה שינוי דרסטי כזה של הדירקטוריונים – ואנחנו גם צריכים לזכור: מדובר גם בדירקטוריונים עתידיים, לא רק בהווה – אנחנו עלולים למצוא את עמנו עם בעיה.
אראל מרגלית: עודד שריג, צריך שינוי דרסטי בדירקטוריון של - - -
ניסן סלומינסקי: די, די, אראל - - -
אראל מרגלית: יש עכשיו את הפירוק – הרבה מזה - - -
ניסן סלומינסקי: עושים את זה, יש עכשיו שינוי דרסטי – אני לא יודע אם אתה לא קולט פה.
ניסן סלומינסקי: הוא מסביר לך גם שזה שינוי דרסטי, דרמטי.
ניסן סלומינסקי: יש שינוי דרסטי ואנחנו עושים את זה.
ניסן סלומינסקי: הוא רק אומר שאם תעשה יותר מדי דרסטי – אתה הורס, לא יהיה לך.
אראל מרגלית: אתה משאיר רק את הענקיים.
<עודד שריג: תראו מה עשיתם: הורדתם את הסף מ-7.5 ל-6; הורדם את הסף מ-60 ל-40; הכנסתם פנימה מונופולים – הכמות שאני אמרתי, של 25%, היא על סמך - - -
אראל מרגלית: מאיפה הגיע 60?
אראל מרגלית: זה היה קודם?
ניסן סלומינסקי: היה 60 קודם, הייתה צמיחה אורגנית.
<עודד שריג: הדברים שאני ציינתי, ה-25% שציינתי, זה מתוך הנתונים שהיו לעיני הוועדה.
<עודד שריג: לנגד עיני הוועדה עמדו הספים הקודמים – אתם הפכתם את הספים ליותר חמורים, לכן צריך לעשות את זה.
ניסן סלומינסקי: רבותי, אתם נשארים בהסתייגות?
מרב מיכאלי: כן, בטח נשארים בהסתייגות - - -
ניסן סלומינסקי: מי בעד - - -
מרב מיכאלי: אני לא מקבלת את - -
ניסן סלומינסקי: מרב, מרב, בסדר - - -
מרב מיכאלי: שאלת – אני עונה:
מרב מיכאלי: אני חושבת שהתשובה של פרופסור שריג דיברה בעד עצמה משום שהוא בדיוק מתאר את הַמִּילְיֶה המצומצם הזה שאנחנו לא מאפשרים להרחיב אותו ואנחנו לא מאפשרות פה לצרף אליו אנשים נוספים ואנחנו נשארים ונשארות כל הזמן באותו מִּילְיֶה קטן שנהנה מהקרבה הזאת לבעלי השליטה ואין איך להרחיב אותו.
אלעזר שטרן: אני לא יודע אם עודד – מה זה כל זה?
ניסן סלומינסקי: תאשימו את ליצמן, תאשימו את ליצמן.
ניסן סלומינסקי: זה בגלל ליצמן – ליצמן ניסה לעשות גיוס.
ניסן סלומינסקי: פתאום אמר לי: רגע, אם הוא עושה גיוס, אז גם אני אעשה גיוס.
אלעזר שטרן: סוגיית הדירקטורים היא אחת הסוגיות שלדעתי עומדת בלב העניין של בעיית הריכוזיות עד עכשיו, ונכון שמטפלים בה.
אלעזר שטרן: אבל אני חושב שם ההתנהלות עם הדירקטורים הייתה אחרת – אולי כל הוועדה הזאת לא הייתה קמה.
אלעזר שטרן: ולכן זאת הסוגיה הכי רגישה.
ראובן ריבלין: אי אפשר לגייס מצה"ל כמה דירקטורים?
אלעזר שטרן: אני לא יודע אם מצה"ל - - -
מרב מיכאלי: מדינה עם הכי הרבה עורכי דין, עם הכי הרבה - - -
באסל גטאס: זה מועדון סגור?
באסל גטאס: יש מגבלה של כוח אדם?
<עודד שריג: התשובה היא כן.
ראובן ריבלין: מה זה כן?
ניסן סלומינסקי: יש כאן הסתייגות.
ניסן סלומינסקי: מי בעד ההסתייגות של מר"צ והעבודה – ירים את ידו.
<שגית אפיק: בעמוד 35 יש הסתייגות תיקון של הממשלה - - -
ראובן ריבלין: אני לא מבין – הצבענו, הצבעתי – בסדר?
ראובן ריבלין: מה זה "מחסור בדירקטורים"?
ראובן ריבלין: כל בוקר הם גומרים באוניברסיטה כך וכך אנשים, יש לנו קרוב ל-15 מיליון עורכי דין בארץ.
ניסן סלומינסקי: עורכי דין לא עונים לקריטריון.
יעקב ליצמן: כולם למדו ליבה.
אלעזר שטרן: ניסן, אני מבקש בנקודה הזאת רביזיה.
רוברט אילטוב: לאיזה סעיף?
<שגית אפיק: רביזיה על ההסתייגות שנפלה?
ניסן סלומינסקי: תחשוב עוד פעם אם אתה רוצה רביזיה.
אלעזר שטרן: אני רוצה להיות משוכנע - - -
באסל גטאס: פרופסור שריג התייחס כאילו הפסילה כאן גורפת לכל מי שמכהן בגוף ריאלי לא להיות בגוף פיננסי.
באסל גטאס: אבל כתוב: רק מי ששולט.
באסל גטאס: אם אתה דירקטור בחברה ריאלית ואתה לא קרוב לשולט מבחינה משפחתית - - -
ראובן ריבלין: לא קרוב מבחינת הגדרת - - -
אלעזר שטרן: אני חושב שהנקודה הזאת הייתה מהירה מדי.
ניסן סלומינסקי: הרביזיה תהיה ב-14:15.
ניסן סלומינסקי: אם אתה תעמוד על זה שתהיה רביזיה נעשה את זה ב-14:15.
<שגית אפיק: אתה רוצה גם את הרביזיה של איציק כהן?
ניסן סלומינסקי: אם אתה תעמוד על הרביזיה, אז ב-14:15 יהיה דיון.
אלעזר שטרן: אני רוצה שיחשבו שם.
אלעזר שטרן: יכול להיות שיש פתרון – אני מודה - - -
<שגית אפיק: עמוד 35, הסתייגות של הממשלה – אורנה, תקריאי ותסבירי.
<אורנה ואגו: "בסעיף 11ד(א)(2), במקום "שלושה רבעים ממספר המשרות הפנויות כאמור, בעיגול כלפי מעלה, שיתקיימו בהם" יבוא "(בסעיף קטן זה – ההוראה בעניין הדירקטוריון), ועוד מועמד אחד נוסף לכל אחד מסוגי הכשירות שיש למנות – דירקטור חיצוני לפי חוק החברות, דירקטור חיצוני לפי ההוראה בעניין הדירקטוריון, ודירקטור אחר - שיתקיימו בכולם";".
באסל גטאס: איפה את קוראת?
<שגית אפיק: בעמוד 35 למעלה.
<אורנה ואגו: סעיף 11ד(א) עניינו במי רשאי להציע מועמדים לכהונת דירקטור לאסיפה הכללית.
<אורנה ואגו: בסעיף קטן (2) מדובר על כמה מועמדים הוועדה למינוי דירקטורים תציע בכשירות שלה כוועדה להצעת מועמדים לכהונת דירקטור.
<אורנה ואגו: ההסדר הקיים היום הוא שהוועדה צריכה להציע 175% ממספר המשרות הפנויות.
<אורנה ואגו: המספר הזה הוא מאוד קשה, מאחר שבנק שנותן הודעה מקדימה לאסיפה כללית הוא כבר אומר כמה מועמדים חסרים לו ומחלק אותם לפי סוג הכשירויות – אם זה דירקטור חיצוני - - -
יעקב ליצמן: בשביל מה צריך את כל הדירקטורים כאן?
יעקב ליצמן: למה אין חוק דירקטורים בכלל - - -
ניסן סלומינסקי: רגע, ניתן עוד זמן לקריאה.
יעקב ליצמן: - - - אני לא זכאי לתשובה?
ניסן סלומינסקי: אתה רוצה גם לגמור את כל הנושא, אז כמו שאתה מפרק בעלויות – יש כאלה שחושבים - - -
יעקב ליצמן: צריך להיות חוק דירקטורים שנוגע לכל המדינה.
יעקב ליצמן: כל המדינה מנוהלת על ידי - - -
ניסן סלומינסקי: בסדר, אבל כתוצאה מהשימוש שאתה עושה עכשיו אתה עושה שינוי גם לדירקטורים.
זהבה גלאון: חוק החברות מטפל - - -
ניסן סלומינסקי: רב יעקב, אתה עושה שינוי לדירקטורים כתוצאה מזה שאתה שנית עכשיו את האפשרויות - - -
יעקב ליצמן: בסדר - - -
ניסן סלומינסקי: בסדר – אז זה נכנס בתוכו.
ראובן ריבלין: אתה לא יכול לממש את החוק הזה בלי - - -
יעקב ליצמן: בסדר, אני מבין מה שהוא אומר.
ראובן ריבלין: אתה צודק במאה אחוז.
ניסן סלומינסקי: אורנה, תמשיכי, רק דברי יותר לרמקול כדי שישמעו אותך וככה – למיקרופון.
<אורנה ואגו: לפי החוק כיום הוועדה צריכה להציע 175% ממספר המשרות הפנויות.
<אורנה ואגו: זה מספר גדול מאוד.
<אורנה ואגו: לא רק שהוא גדול – גם יש קושי לחלק.
<אורנה ואגו: כשבנק מודיע הודעה מוקדמת על אסיפה כללית הוא צריך להגיד כמה מועמדים יש על כל משרה וכמה משרות פנויות יש לדירקטור חיצוני לפי חוק החברות, לדירקטור חיצוני לפי הוראת ניהול בנקאי תקין 301 ודירקטורים פנימיים.
<אורנה ואגו: החלוקה הזאת של 175% מאוד מקשה על כמה יהיו בכל אחד מהמסלולים.
<אורנה ואגו: ולכן ועדת הכספים בשנה שעברה אמרה שצריך שלאסיפה הכללית יהיה מבחר לבחור ממנו ולא שהוועדה תהיה ועדה ממנה.
<אורנה ואגו: אנחנו רואים חשיבות בזה שיהיו יותר ממספר המשרות הפנויות רק חשבנו שזה גם מידתי יותר עוד 75% וגם יקל על הבנק לדעת על מי מצביעים בכל אחד מהמסלולים.
ניסן סלומינסקי: אפשר להצביע בנפרד?
<שגית אפיק: תקריאי כבר את הכול.
<אורנה ואגו: סעיף 11ה
<שגית אפיק: בסעיף 11ה אתם מבקשים למחוק – זה הכול שלכם, נכון?
<אורנה ואגו: כן.
<שגית אפיק: אז תקריאי כבר את הכול.
<אורנה ואגו: "בסעיף 11ה – (א) בסעיף קטן (א)(3), במקום "למעט חבר הוועדה שמונה לפי סעיף 36א(ב)(3)" יבוא "למעט דירקטור חיצוני במסגרת כהונתו בוועדה למינוי דירקטורים לפי סעיף 36א";".
<אורנה ואגו: ברוך הסביר את זה כבר כשעברנו על המבטח.
<אורנה ואגו: (ב) בסעיף קטן (א)(6), במקום "רשאי להמשיך בתפקידו" יבוא "רשאי, באישור המפקח, להמשיך בתפקידו", ובמקום "יודיע על כך" יבוא "וניתן אישורו של המפקח להמשך כהונתו, יודיע על כך הדירקטור";".
<אורנה ואגו: זה תיקון שהאוצר הכניס עכשיו שיתאים לנוסח שלו בסעיף של אישור מינוי כהונת דירקטור.
<אורנה ואגו: (ג) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) המפקח רשאי לאשר מינויו או כהונתו כדירקטור של מי שבשנתיים שקדמו למועד המינוי או ממועד המינוי ואילך יש לו, או למי שהוא בקשר קרוב עמו, זיקה למחזיק מהותי, לקרוב של מחזיק מהותי או לשותף של מחזיק מהותי, אף אם זיקה זו אינה זניחה, אם מצא כי בנסיבות העניין זיקה זו אינה מעוררת חשש לניגוד עניינים בכהונה.
ניסן סלומינסקי: תסבירי בקיצור.
ניסן סלומינסקי: אני חושב שמבינים, אבל בכל אופן תסבירי בקיצור.
<אורנה ואגו: כללי אי הזיקה שהחלנו על דירקטור שממונה על ידי הוועדה למינוי דירקטורים הם מאוד-מאוד חמורים, הרבה יותר מחוק החברות.
<אורנה ואגו: הניסיון שלנו לימד אותנו בשנה שעברה שקשה מאוד למצוא מועמדים, אבל זאת לא כל כך הבעיה, הבעיה היא שאין בכלל גמישות וגם כשהזיקה היא מינימלית – היא זיקה – ואין חשש לניגוד עניינים לא יכולנו לאשר מועמדות של מועמד לדירקטור כי אנחנו גם דורשים שיהיה איסור זיקה גם למחזיק מהותי, זאת אומרת למי שמחזיק 2.5% מהבנק, שותף שלו או קרוב שלו.
<אורנה ואגו: ביקשנו בסעיף לאפשר גמישות אבל רק אם הזיקה לא מעוררת חשש לניגוד עניינים בכהונה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו יכולים להצביע על כל ההסתייגות הזאת של הממשלה.
ניסן סלומינסקי: למה אתם נגד?
ניסן סלומינסקי: טוב, ההסתייגות התקבלה.
<שגית אפיק: אתה יכול להצביע על סעיף 36 בנוסח הממשלה עם התיקונים שהתקבלו.
ניסן סלומינסקי: מי בעד סעיף 36 עם כל התיקונים שהתקבלו – ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: טוב, הסעיף התקבל.
<שגית אפיק: אנחנו עוברים לסעיף 37.
<שגית אפיק: אנחנו בעמוד 36.
<שגית אפיק: בפסקה (3) יש הסתייגות לחבר הכנסת אראל מרגלית – קבוצת מר"צ, קבוצת העבודה.
<שגית אפיק: אחר יש גם הסתייגויות לחברת הכנסת מרב מיכאלי.
אראל מרגלית: ההסתייגות שלי היא כזאת: 1.
אראל מרגלית: תאגיד ריאלי משמעותי, או השולט בו, לא ישלוט במנהל קרן שהוא גוף פיננסי משמעותי, ולא יחזיק יותר מ-5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה במנהל קרן כאמור.
אראל מרגלית: תאגיד ריאלי שאינו משמעותי, או השולט בו, לא ישלוט במנהל קרן שהוא גוף פיננסי משמעותי, ולא יחזיק יותר מ-10% מסוג מסוים של אמצעי שליטה במנהל קרן כאמור.
אראל מרגלית: תאגיד ריאלי משמעותי בענף ריכוזי, או השולט בו, לא יחזיק אמצעי שליטה מסוג כלשהו במנהל תיקים שהוא גוף פיננסי משמעותי, ולא יחזיק באמצעי שליטה מעל 10% אחוז במנהל תיקים שהוא גוף פיננסי שאיננו משמעותי.
אראל מרגלית: מנהל תיקים שהוא גוף פיננסי משמעותי, או השולט בו, לא ישלוט בתאגיד ריאלי, ולא יחזיק יותר מ-20% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד ריאלי.
אראל מרגלית: כלומר, אנחנו מאפשרים אחזקה, אבל לא מאפשרים שליטה.
אראל מרגלית: 5.
אראל מרגלית: על אף הוראות אלה, מנהל קרן שהוא גוף פיננסי משמעותי, או השולט בו, לא ישלוט בתאגיד ריאלי הפועל בענף ריכוזי, ולא יחזיק יותר מ-5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד ריאלי הפועל בענף ריכוזי.
אראל מרגלית: הממונה על ההגבלים העסקיים יקבע האם הענף הוא ענף תחרותי.
אראל מרגלית: חזקה כי ענף שקיים בו מונופול שמחזור המכירות שלו אינו פחות מ-1 מיליארד ₪, קבוצת ריכוז או תנאים לתחרות מועטה כמשמעם של מונחים אלה בחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח – 1988 – איננו ענף תחרותי.
ניסן סלומינסקי: טוב, רבותי, מי בעד לקבל את ההסתייגות של מר"צ-עבודה – ירים את ידו.
ראובן ריבלין: לא, לא הבנתי - - -
יעקב ליצמן: עכשיו זה תיקו.
ראובן ריבלין: רביזיה או נצביע מחדש.
ניסן סלומינסקי: עוד פעם: מי בעד לקבל את ההסתייגות, ירים את ידו – 5.
ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו – 9.
זהבה גלאון: זה נראה הרבה.
זהבה גלאון: בעד קהלת ההסתייגות – 5
זהבה גלאון: נמנעים – אין
ניסן סלומינסקי: טוב, הלאה, רבותי.
אראל מרגלית: יש לי עוד הסתייגות.
<שגית אפיק: כן, עוד הסתייגות.
<שגית אפיק: ואחרי זה יש הסתייגות לחברת הכנסת מרב מיכאלי.
באסל גטאס: לאיזה סעיף, אראל?
אראל מרגלית: סעיף 37.
באסל גטאס: איפה אתה קורא, באיזה עמוד?
אראל מרגלית: בנק וסופרמרקט ביחד זה לא פייר.
אראל מרגלית: למה זה לא פייר?