GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ברוך לוברט:
תכלית החוק היא לקבוע שיהיה איסור של אחזקה משותפת של שני גופים משמעותיים.
<ברוך לוברט:
אם זו התכלית, אז אנחנו לא מאפשרים לו לרכוש גוף נוסף כי אז למעשה זה יגביר את האיסור שבו הוא נמצא או את אי החוקיות.
<ברוך לוברט:
לכן אנחנו לא רוצים לאפשר את זה – אנחנו נותנים פה הקלה רק למי שבמצב קיים יש היתר והוא לא משמעותי ורק במצב שהצמיחה שלו היא אורגנית ועדיין הגבלנו את הסף: התוספת לא בלתי מוגבלת אלא מוגבלת ל-25% או ל-50%.
<אילן פלטו:
יש פה בעיה עם הפעילות העסקית של אותן חברות: ישוב דירקטוריון ורוצה לקבל החלטות עסקיות אבל הוא מוגבל.
ניסן סלומינסקי:
זה נכון, מוסכם, אמת.
ניסן סלומינסקי:
יש מגבלה כי מאחר ורוצים להפריד בין שליטה בגוף פיננסי לגוף ריאלי, מהרגע שקבעו סף – אז אותו סף מחייב.
ניסן סלומינסקי:
פה עושים איזושהי הקלה – כמו שאנחנו אומרים שאפשר להגדיל אם יש ילודה טבעית – אם הוא באופן אורגני גדל, נותנים לו אפשרות לגדול קצת, באמת כמו שאתה אומר.
ניסן סלומינסקי:
אבל אתה צודק.
ניסן סלומינסקי:
אי הכי נמי.
ניסן סלומינסקי:
עיקרו של החוק הוא שבאמת לא יהיה מצב שיהיה בעל שליטה ששולט גם בריאלי וגם בפיננסי.
ניסן סלומינסקי:
היינו צריכים לשים קו - - -
ראובן ריבלין:
בגלל זה יש רשות למפקח לא לאפשר לו כדי שלא יגיע למצב שבו הוא יפר את החוק.
<אילן פלטו:
מצד שני, מי שמנהל את החברה, הדירקטורים - - -
ראובן ריבלין:
מי שמנהל את החברה הוא מנהל את החברה - - -
ניסן סלומינסקי:
בסדר, אי הכי נמי, זה מגביל אותו – הוא צריך לדעת שזה נכון – טוב, הלאה - - -
עינת וילף:
דירקטורים לא אמורים לפעול לטובת בעל השליטה.
<אילן פלטו:
נכון, לטובת החברה, בדיוק.
ניסן סלומינסקי:
אז הוא יצטרך למכור את השליטה שלו שם, זה בסדר.
ניסן סלומינסקי:
ואם הוא מכר את זה לציבור – בסדר גמור, אין לנו בעיה.
ניסן סלומינסקי:
ברוך תמשיך להקריא.
<ברוך לוברט:
"(ד) שלט תאגיד ריאלי משמעותי או השולט בו, במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי, או החזיק אמצעי שליטה במבטח כאמור, בניגוד להוראות סעיף זה, ימכור את אמצעי השליטה שהוא מחזיק כך שלא יחזיק אמצעי שליטה מסוג כלשהו, מעל השיעור המותר להחזקה לפי פרק זה, ורשאי המפקח לתת הוראות לעניין זה, לרבות הוראות כאמור בפסקאות (1) עד (4) של סעיף 34(א), בשינויים המחויבים; הוראות סעיף 34(ד) ו-(ה) יחולו לעניין זה, בשינויים המחויבים; נתן המפקח הוראות לפי סעיף קטן זה, ישלח הודעה על כך גם למבטח.".
<ברוך לוברט:
הסעיף הקטן הזה מסדיר את הפעולה שיש לבצע במקרה שתאגיד ריאלי חרג משיעור האחזקה.
<ברוך לוברט:
זאת אומרת, מה קורה במצב שתאגיד ריאלי משמעותי מחזיק מעל 10%.
<ברוך לוברט:
לדוגמה: מעל 10% בגוף פיננסי משמעותי או לחילופין, יכול להיות כמו בסיטואציה הקודמת שדיברנו עליה, של צמיחה אורגנית ועם הספים הנוספים.
<ברוך לוברט:
ויכול להיות שהוא חרג מהסף הנוסף, מ-25% הנוספים, או שזה לא היה כתוצאה מצמיחה אורגנית.
<ברוך לוברט:
למעשה, ההוראה קובעת שהוא צריך למכור את אמצעי השליטה שהוא מחזיק כדי שהוא יעמוד בסופו של דבר בהוראות הסעיף.
<ברוך לוברט:
ההפניה היא לסעיף 34(א) שהוא סעיף קיים בחוק הפיקוח על הביטוח.
<ברוך לוברט:
הסעיף עוסק בהוראות המפקח למי שפעל בלא היתר, שזה מסוג ההוראות שאנחנו רוצים לאפשר לתת לו - - -
ניסן סלומינסקי:
במילים פשוטות – הוא חייב למכור אחד משניהם?
<ברוך לוברט:
כדי לעמוד בהוראות הסעיף.
ניסן סלומינסקי:
ברור, בסדר.
<ברוך לוברט:
"(ה) בלי לגרוע מסמכויות המפקח לדרוש מידע לפי חוק זה, רשאי הוא, לצורך ביצוע סעיף זה – (1) לדרוש ממי ששולט או מחזיק אמצעי שליטה מעל השיעור האמור בסעיף קטן (ב) במבטח, או ממי שמבקש להחזיק או לשלוט כאמור, מידע בדבר שווי כלל הנכסים שלו ושל כל מי ששווי כלל נכסיו מובא בחשבון לעניין קביעת גוף פיננסי כגוף פיננסי משמעותי; לעניין זה, "שווי כלל הנכסים" – כהגדרתו בסעיף 29(ד) לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות; (2) לדרוש ממי ששולט או מחזיק אמצעי שליטה מעל השיעור האמור בסעיף קטן (ב) במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי, או ממי שמבקש להחזיק או לשלוט כאמור, מידע בדבר נתוני מכירות ואשראי שלו ושל כל מי שמחזור המכירות שלו או האשראי הקובע שלו מובאים בחשבון לעניין קביעת תאגיד ריאלי כתאגיד ריאלי משמעותי; ובלבד שלא ידרוש המפקח לפי פסקה זו מידע לעניין אשראי שקיבל יחיד, אלא לאחר שדרש מידע לעניין אשראי שקיבלו התאגידים הנוגעים לעניין ומצא שאין די במידע זה ובשאר המידע הנמצא בידו לשם ביצוע סעיף זה; לעניין זה, "אשראי", "אשראי קובע" ו"מחזור מכירות" – כהגדרתם בסעיף 30(ה) לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות.
<ברוך לוברט:
(ו) הוראות סעיף זה לא יחולו לגבי אמצעי שליטה בתאגיד שהוא מבטח חוץ, אלא אם כן המחזיק הוא תושב ישראל.
<ברוך לוברט:
הסעיף הזה בא לקבוע סמכויות למפקח על הביטוח לדרוש מידע שיאפשר לו לקבוע האם אותו שולט או מחזיק אמצעי שליטה מעל השיעורים שקבענו כדי לראות אם הוא עומד בתנאים של הסעיף.
<ברוך לוברט:
צריך לזכור שאנחנו מתחילים את הסעיף עם "מבלי לגרוע מסמכויות המפקח לדרוש מידע".
<ברוך לוברט:
יש לו היום כבר סמכויות לפי חוק הפיקוח על הביטוח, אבל אנחנו רוצים להרחיב את הסמכויות האלו כדי שתהיה לו אפשרות לדרוש גם נתוני מכירות, גם אשראי, גם שווי כלל הנכסים.
<ברוך לוברט:
יש פה הדגשה לגבי אשראי שקיבל יחיד כדי לנסות לצמצם את הפגיעה בפרטיות של אותו אדם, אז האפשרות לדרוש מידע לגבי אשראי של יחיד תהיה רק אחרי שהוא דרש מידע לגבי אשראי שקיבלו התאגידים הקשורים לעניין והוא מצא שהמידע הזה לא מספיק – רק אז תהיה לו אפשרות לדרוש מידע לגבי אותו יחיד.
ניסן סלומינסקי:
לא הבנתי – קודם כל הוא דורש את זה ואחר כך עובר ליחיד?
<ברוך לוברט:
במידה והמידע לא הספיק, רק אז יש לו את הסמכות לדרוש את המידע מהיחיד.
ניסן סלומינסקי:
למה הסדר דווקא כך?
<ברוך לוברט:
כדי לנסות לצמצם את הפגיעה בפרטיות של היחיד.
<ברוך לוברט:
אם יש אפשרות לקבל את המידע מהתאגידים שבשליטתו, התאגידים באותה קבוצה, ואפשר להימנע - - -
ניסן סלומינסקי:
אבל התאגידים יכולים לתת לו גם דיווח על הנכסים הפרטיים של אותו איש?
ניסן סלומינסקי:
בדרך כלל לא.
ניסן סלומינסקי:
אז בין כה וכה הוא צריך להגיע לאיש כדי לבדוק, כי החוק מדבר על סך כל הנכסים שיש לאדם, כולל הפרטים.
<ברוך לוברט:
צריך לראות את ההגדרה - - -
<אורנה ואגו:
אני יכולה לעזור.
<אורנה ואגו:
, גם בבנקים זה דומה.
<אורנה ואגו:
יכול להיות שכל האשראי שהחברות קיבלו כבר עולה על הסף ואז אין צורך - - -
ניסן סלומינסקי:
אם הוא נפסל כבר דרך התאגיד אז אין צורך להגיע לפרטיות שלו.
ניסן סלומינסקי:
אבל אם לא – אז מגיעים לפרטיות.
ראובן ריבלין:
זה גם לחומרה.
ניסן סלומינסקי:
לא, זה בסדר.
ניסן סלומינסקי:
זה סביר.
<אייל לב-ארי:
יש הוראה מקבילה בבנקים בעניין הזה?
<נטע דורפמן-רביב:
יהיו הוראות מקבילות.
<אייל לב-ארי:
אז לפי מה שברוך אומר, יש כבר סמכויות למפקח לדרוש מידע ועכשיו אנחנו מוסיפים לו עוד סמכויות.
<אייל לב-ארי:
מדוע לפגוע גם בפרטיות של אדם יחד במסגרת הסמכויות האלה?
ניסן סלומינסקי:
מה הפירוש?
<נטע דורפמן-רביב:
סליחה, מדוע לקבוע בכלל ליחיד?
ניסן סלומינסקי:
אתה רוצה לדעת הרי אם יש לו - - -
<אייל לב-ארי:
אני שואל מדוע ליצור כאן פגיעה בפרטיות?
ניסן סלומינסקי:
איך תדע אם הוא עבר את הסף או לא?
ניסן סלומינסקי:
אתה חייב לקחת גם את הנכסים הפרטיים שלו.
<נטע דורפמן-רביב:
הפגיעה היא לא במידע, הפגיעה היא בכך שכאשר מחשבים מהו האשראי הקובע, קובעים שהאשראי הקובע הוא גם של בעל השליטה.
<נטע דורפמן-רביב:
אם אתה רוצה להוציא את בעל השליטה הפרטי מהחישוב של אשראי קובע?
<נטע דורפמן-רביב:
אם נקבע בחוק שאשראי קובע זה אשראי של בעל השליטה ושל כל התאגידים שתחתיו – אנחנו צריכים את המידע כל כולם.
<נטע דורפמן-רביב:
אין טעם שיהיה סעיף בחוק שהוא אות מתה - - -
<אייל לב-ארי:
המשמעות היא שאת מחשבת אשראי בצורה שונה לפי סעיף 29 ובצורה שונה לעניין מבטח, כי אם המידע, לטעם המפקח על ביטוח, אינו מספיק ביחס לתאגידים שמעבירים לו, הוא יכול לבקש מידע לגבי בעל השליטה שהוא אדם יחיד.
ניסן סלומינסקי:
מה הבעיה עם זה?
<אייל לב-ארי:
זה מחזיר אותנו להערה שהייתה בתחילת סעיף 32 ביחס לאפשרות שייקבעו לעניין מסוים תאגיד ריאלי משמעותי לעניין חוק הפיקוח על הביטוח כיוון שהוא לא מנוי ברשימה, ולעניין הקביעה של תאגיד ריאלי לפי סעיף 29.
<אייל לב-ארי:
שם הבדיקה היא לא בדיקה שיכולה להגיע עד בעל השליטה היחיד - - -
ניסן סלומינסקי:
למה?
ניסן סלומינסקי:
תמיד.
ניסן סלומינסקי:
כל הרעיון הוא שהרשומות נקבעות בלי לדעת על הנכסים הפרטיים של האיש - - -
<אייל לב-ארי:
נכון, ואז הוא יורד.
ניסן סלומינסקי:
אבל עכשיו אתה נכנס גם לנכסים הפרטיים שלו כדי לדעת - - -
<אייל לב-ארי:
זה מוסיף עוד.
ניסן סלומינסקי:
זה מוסיף, בוודאי.
ניסן סלומינסקי:
אבל זה לא לכל השוק – אתה בודק רק למי שהוא רלוונטי לעניין.
ראובן ריבלין:
אם די באינפורמציה שהתאגידים נותנים - - -
ניסן סלומינסקי:
כדי לפסול אותו, אז לא צריכים להגיע לפרטיות.
ראובן ריבלין:
לא צריך להגיע אליו – אומרים לו: גם ככה אתה לא מקבל.
<נטע דורפמן-רביב:
אני לא מבינה מהאיפה המסקנה שיש פה שוני?
ניסן סלומינסקי:
אין שוני.
<נטע דורפמן-רביב:
כאשר המפקח על הביטוח בודק את המידע, הוא מבקש גם מבעל השליטה, ככל שאין לו מספיק מידע, כלומר, אם כל התאגידים מצטברים בשווי של מעל 6 מיליארד – אין צורך לקבל את הפרטים.
<נטע דורפמן-רביב:
הממונה על ההגבלים העסקיים, כשהוא בודק את אותו דבר, יש לו את סעיף 42 לחוק אומר שכל אדם חייב לפי דרישתו של הממונה על ההגבלים למסור לו את הידיעות, המסמכים, הפנקסים וכו', כדי להבטיח את ביצוע סמכויותיו לפי החוק - - -
<אייל לב-ארי:
לפי חוק ההגבלים?
<נטע דורפמן-רביב:
לא, לא.
<נטע דורפמן-רביב:
לפי החוק הזה.
<אייל לב-ארי:
סעיף 42 – אנחנו עוד לא הגענו אליו.
<נטע דורפמן-רביב:
זהו החוק החדש שאנחנו דנים בו – הצעת חוק לקידום התחרות וצמצום הריכוזיות.
<נטע דורפמן-רביב:
ולכן, הממונה על שוק ההון קודם כל מבקש מהתאגידים ואחר כך מהאדם הפרטי.
<נטע דורפמן-רביב:
הממונה על ההגבלים, מקובל אצלו שאין אבחנה בין פרטי לתאגידים.
<נטע דורפמן-רביב:
אבל זה לא נכון לומר שאנחנו דורשים יותר ממה שהממונה על ההגבלים ידרוש או שיש איזושהי אבחנה בין שני הפרקים בחוק.
<אייל לב-ארי:
זה בהוראות הכלליות של החוק, וכאן הם - - -
<נטע דורפמן-רביב:
זו הוראה שקוראים לה חובת מסירת מידע לממונה על הגבלים עסקיים בסעף 42.
<נטע דורפמן-רביב:
כתוב בפירוש שכל אדם חייב לפי דרישתו של הממונה.
<נטע דורפמן-רביב:
זאת הוראה שכתובה בצורה מאוד-מאוד ברורה.
<אייל לב-ארי:
אם כך, אם כל אדם חייב לפי דרישתו של הממונה, מה לי בכלל הדרישה הזאת של המפקח אם זה יכול להגיע דרך הממונה מול קביעת התאגיד הריאלי המשמעותי.
<נטע דורפמן-רביב:
יש פה בלבול.
<נטע דורפמן-רביב:
המנגנון הוא שבא אדם ומבקש היתר מהממונה על שוק ההון, מהמפקח על הביטוח, קבענו שמי שבודק את זה המפקח על הביטוח.
<נטע דורפמן-רביב:
אנחנו לא הולכים עכשיו למנגנון שבו הממונה על ההגבלים עושה את הבדיקות עבורנו, מחשב, בודק, מפרסם ברשימה ורק אז באים אליו.
<נטע דורפמן-רביב:
אנחנו במצב שבו מי שעושה את הבדיקה זה אותו מפקח רלוונטי: או המפקח על הביטוח או המפקח על הבנקים או רשות ניירות הערך.
<דלית זמיר:
אני אבהיר כאן כי זה חוזר על עצמו כל הזמן: הרעיון הוא שיהיו רשימות שלא תלויות בבקשה של מישהו להיתר פרטני.
<דלית זמיר:
אני לא יודעת בשלב הזה של הרשימות אם מישהו מבקש היתר לביטוח, לקופת גמל או לבנק.
<דלית זמיר:
אני רוצה שיהיו רשימות.
<דלית זמיר:
זאת אומרת, מישהו שיבדוק את התאגידים הריאליים וייתן את הנתונים לגבי תאגיד ריאלי משמעותי.
<דלית זמיר:
לכן יש את הממונה על ההגבלים העסקיים ולכן יש לו את כל הסמכויות שקבענו כאן לגבי הרשימות.
<דלית זמיר:
יבוא אדם ויבקש היתר.
<דלית זמיר:
ההיתר הזה יכול להיות או מהממונה על הביטוח או לפי כל אחת מהסמכויות או מהבנקים – לעניין הזה אנחנו נותנים סמכות לבדוק את זה עכשיו פרטנית כי יכול להיות שעדיין זה לא עוגן ברשימות הכלליות.
<דלית זמיר:
לכן יש פה את הסמכויות גם של המפקח במקרה פרטני של בקשה להיתר, אבל זה לא שולל את זה שאנחנו רוצים כלל שיהיו הרשימות האלה אפילו לפני שאתה בא לבקש היתר.
<דלית זמיר:
כאן זה גם וגם.
<אייל לב-ארי:
גם הבדיקה היא פרטנית וגם מבחינת הסמכויות, כמו שכבר קיימות, הרי מי שמבקש היתר מהמפקח צריך לעבור - - -
<דלית זמיר:
אבל זה לפני ההיתר.
<דלית זמיר:
אצל הממונה על ההגבלים זה בכלל בלי שום קשר - - -
<אייל לב-ארי:
אני מדבר עכשיו על המפקח על הביטוח.
<אייל לב-ארי:
מהרגע שאדם מבקש היתר מהמפקח - הוא חייב היתר בגלל שהוא כבר בעל שליטה – הוא צריך לעבור אצל המפקח סוג של בדיקה פרטנית.
<אייל לב-ארי:
הבדיקה הזאת היא מדוקדקת ובלי קשר היא מקבילה, בנוסף, לבדיקה של תאגיד ריאלי משמעותי.
<אייל לב-ארי:
השאלה אם הכניסה לאשראי של אדם יחיד, פרטי, אינה מוגזמת גם במקרה הזה, גם במקרה שלל הצעת החוק הזו?
<דלית זמיר:
לכן שמנו סייגים לעניין הזה.
<דלית זמיר:
עשינו פה איזשהו מדרג בהקשר הזה.
<אייל לב-ארי:
האם למרות כל הסייגים, האם - - -
ניסן סלומינסקי:
אני אסביר.
ניסן סלומינסקי:
מה שכאן מדובר, אם אני מבין נכון, זה שרוצים ללכת לקראת הפרטיות של אדם.
ניסן סלומינסקי:
כאן קובעים רק את סדר הבדיקה – אתה הבודק, קודם כל, את התאגיד שלו.
ניסן סלומינסקי:
אם התאגיד כבר הראה שהוא שווה יותר מהסף שקבעו אז אין צורך להמשיך הלאה והוא נפסל.
ניסן סלומינסקי:
אבל אם התאגיד עצמו הראה שהוא שווה פחות מהסף אז אתה לא נעצר פה – אתה עובר לשלב הבא שהוא בדיקת האיש הפרטי ואומר לו: אדוני, מעבר לתאגיד, מה עוד יש לך?
ניסן סלומינסקי:
אז מחברים את הכול ורואים אם הוא עובר את הסף או לא, זה כל הסיפור פה.
ניסן סלומינסקי:
כלומר, הסדר של הבדיקה זה רק לטובתו.
<אייל לב-ארי:
אמנם סדר הבדיקה, אדוני, נכון, אבל אילו היו רוצים לשמור על פרטיותו של אדם לא היו מאפשרים לבדוק כלל את האשראי הפרטי שלו.
ניסן סלומינסקי:
אני לא מצליח להבין – עיקרו של החוק אומר שהאיסור להחזיק בשני גופים חל על כל הנכסים של האיש, לא רק על הנכסים הציבוריים שלו.
ניסן סלומינסקי:
זה בסיסו של החוק.
ניסן סלומינסקי:
את הנושאים הציבוריים שלו אתה יכול לדעת דרך הרגולטורים, את התחום הפרטי שלו, חברה פרטית שיש לו, אתה לא יכול לדעת היום.
ניסן סלומינסקי:
אבל אם הוא רוצה להיכנס לדבר הזה – הוא חייב להיות חשוף גם בתחום הפרטי שלו.
ניסן סלומינסקי:
זה עיקרו של החוק הזה: אתה מסתכל על כל הנכסים שלו כולם.
ניסן סלומינסקי:
לכן אתה צריך לדעת גם את הנכסים הפרטיים.
ניסן סלומינסקי:
זה הבסיס של כל החוק הזה.
ניסן סלומינסקי:
ברוך ימשיך לקרוא הלאה.
<ברוך לוברט:
"(5) בסעיף 33א(א), אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) בעל ההיתר הוא תאגיד ריאלי משמעותי או השולט בו, המחזיק אמצעי שליטה במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי או השולט בו בניגוד להוראות סעיף 32א(ג);".
<ברוך לוברט:
פה יש הסדר שהוא השלמה להסדר הקודם.
<ברוך לוברט:
אנחנו מדברים על סעיף 33א הקיים בחוק הפיקח על הביטוח שמדבר על התנאים שבהם רשאי המפקח לבטל או לשנות היתר שנתן, לכן אנחנו אומרים – אני מזכיר: לפני כן דיברנו על סיטואציה שבה, לדוגמה, יש לתאגיד ריאלי היתר שליטה או אחזקה במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי – אמרנו שתוך כדי או כתוצאה מצמיחה אורגנית אנחנו מאפשרים לו לצמוח אורגנית עד לסף מסוים.
<ברוך לוברט:
אנחנו כמובן רוצים להשלים את ההסדר בהוספה לסעיף 33א לחוק הפיקוח על הביטוח, שאחד מהתנאים שבהם המפקח יהיה רשאי לבטל או לשנות את ההיתר זה אם הוא חרג מאותם תנאים: אם הוחרג מהסף של ה-25% או ה-50%, ואם הצמיחה לא הייתה אורגנית.
<ברוך לוברט:
כדי שיהיה יותר קל להבין את פסקה (6), אני מציע שאני אקרא אותה - - -
יצחק כהן:
רגע.
יצחק כהן:
הגידול האורגני הוא 25%?
<ברוך לוברט:
הצמיחה האורגנית של 25% היא לגבי מחזור מכירות ואשראי, ו-50% לגבי כלל הנכסים – לגבי גוף פיננסי משמעותי.
<ברוך לוברט:
אני מציע שאני אקרא את פסקה (6) ואני אקרא יחד אתה את סעיף 34.
<ברוך לוברט:
זה תיקון מקביל.
<ברוך לוברט:
כתוצאה מפסקה (6) אנחנו מתקנים גם את חוק ניירות ערך – זה בעמוד 1133 – אני מציע שנקרא אותן ביחד.
<ברוך לוברט:
גם בדברי ההסבר חיברנו בין שני הסעיפים.
<ברוך לוברט:
"(6) בסעיף 34א, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) (1) המחזיק יותר מאחוז אחד מסוג מסוים של אמצעי שליטה, במבטח בלא שולט, ימסור למבטח דין וחשבון על החזקת אמצעי השליטה האמורים שבידיו ופרטים אחרים כפי שיקבע המפקח, לרבות פרטים אלה: (א) השולטים בו, ואם אין בו שולטים – המחזיקים עשרה אחוזים או יותר מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו, וכן הדירקטורים בו; (ב) מי שהמחזיק פועל כשלוח או כנאמן בעבורו; (ג) לגבי המחזיק לא יותר משני אחוזים וחצי מסוג מסוים של אמצעי שליטה במבטח – אם הוא מתנגד לכך שהמבטח יגלה בדוחותיו פרטים על החזקתו, כאמור בסעיף 37 לחוק ניירות ערך; לא הודיע כאמור, רואים אותו כאילו הסכים לגילוי כאמור, ואולם רשאי הוא בכל עת לאחר מכן להודיע על התנגדותו, והיא תיכנס לתוקף בתום שלושה חודשים ממועד ההודעה בכתב למבטח.
<ברוך לוברט:
(2) הדיווח לפי פסקה (1) יהיה ביום 1 באפריל בכל שנה ובמועדים אחרים שיקבע המפקח, וכן בכל עת שבה הגיעה ההחזקה בסוג מסוים של אמצעי השליטה לשיעור הטעון דיווח לפי אותה פסקה, ובכל עת שבה פחתה ההחזקה משיעור זה.
<ברוך לוברט:
(א2) המפקח רשאי להורות למבטח מסוים כאמור בסעיף קטן (א1)(1) לפרסם פרטים כפי שיקבע על המחזיקים באמצעי שליטה בו מעל לשיעור כפי שיקבע, ובלבד ששיעור זה לא יפחת מאחוז אחד, אף אם התנגדו לגילוי אחזקותיהם כאמור בפסקת משנה (ג) של הסעיף הקטן האמור, מנימוקים שיפורטו, ובלבד שהוראה כאמור תיכנס לתוקף שישה חודשים לפחות ממועד מתן ההוראה למבטח המסוים.
<ברוך לוברט:
אני אסביר מיד, אחרי שנעבור לעמוד 1133, סעיף 34, תיקון לסעיף 37(ה) לחוק ניירות ערך.
<ברוך לוברט:
"תיקון חוק ניירות ערך 34.
<ברוך לוברט:
בחוק ניירות ערך, התשכ"ח–1968, בסעיף 37(ה) – (1) ברישה, אחרי "בלא גרעין שליטה" יבוא "ובעל אמצעי שליטה מהותי בגוף מוסדי בלא שולט"; (2) אחרי ההגדרה "בעל אמצעי שליטה מהותי בתאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה" יבוא: ""בעל אמצעי שליטה מהותי בגוף מוסדי בלא שולט" – כל אחד מאלה: (1) מי שמחזיק יותר משני אחוזים וחצי מסוג מסוים של אמצעי שליטה בגוף מוסדי בלא שולט; (2) מי שמחזיק יותר מאחוז אחד מסוג מסוים של אמצעי שליטה בגוף מוסדי בלא שולט, ובלבד שלא הודיע לגוף המוסדי על התנגדותו לכך שהגוף המוסדי יגלה בדוחותיו פרטים על החזקתו, כאמור בסעיף 34א(א1)(1)(ג) לחוק הפיקוח על הביטוח; (3) מי שמחזיק בסוג מסוים של אמצעי שליטה בגוף מוסדי מסוים שהוא גוף מוסדי בלא שולט, מעל שיעור כפי שקבע המפקח לפי סעיף 34א(א2) לחוק הפיקוח על הביטוח, בהסכמת יושב ראש הרשות;".
<ברוך לוברט:
עכשיו אני ממשיך לקרוא בעמוד 1134 למעלה.
<ברוך לוברט:
""גוף מוסדי בלא שולט" – מבטח בלא שולט כמשמעותו בחוק הפיקוח על הביטוח או חברה מנהלת כהגדרתה בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005 , אשר כל מחזיקי אמצעי השליטה בה אינם חייבים בהיתר לפי הוראות סעיף 9(ב) לחוק האמור.
<ברוך לוברט:
"; (3) בהגדרה "החזקה" ו"אמצעי שליטה", לפני "כהגדרתם" יבוא "לעניין בעל אמצעי שליטה מהותי בתאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה – " ובסופה יבוא "ולעניין בעל אמצעי שליטה בגוף מוסדי בלא שולט – כהגדרתם בחוק הפיקוח על הביטוח;"; (4) אחרי ההגדרה "חוק הבנקאות (רישוי)" יבוא: ""חוק הפיקוח על הביטוח" – חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א–1981 ;".".
<ברוך לוברט:
ההסבר: זה למעשה תיקון שעשינו שהוא תיקון תואם את ההסדר שקיים בחוק הבנקאות (רישוי), את ההסדר שנעשה לבנק בלא שולט.
<ברוך לוברט:
אנחנו צריכים לזכור שעוד לא קראנו את הסעיף שיבוא לאחר מכן, בגלל סדר הסעיפים אנחנו לפעמים מקדימים נושא שלא דנו בו.
<ברוך לוברט:
הנושא של מינוי – מי רשאי להציע מועמדים לכהונת דירקטור במבטח בלא שולט וחלק מאותם שיכולים להציע מועמדים הם: אדם שמחזיק יותר מ-2.5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה או שניים או שלושה מחזיקים שיכולים להתאגד או להתחבר לחבר מחזיקים.
<ברוך לוברט:
כדי שתהיה שקיפות במבטח בלא שולט וגם כדי שמי שרשאי להציע מועמד לכהונת דירקטור במבטח בלא שולט לפי הסעיפים שנקרא בהמשך, אנחנו רוצים שאדם שמחזיק בשיורים מעל אחוז מסוג מסוים של אמצעי שליטה, הוא יוכל לדעת מי עוד מחזיק מעל השיעור הזה כדי שיוכל לחבור אתו להציע מועמד לכהונת דירקטור.
<ברוך לוברט:
לכן אנחנו מציעים לחייב את מי שמחזיק בשיעור של מעל אחוז מסוים של אמצעי שליטה לדווח למבטח ובמקביל אנחנו עושים את התיקון בחוק ניירות ערך – אנחנו מתקנים את החוק לעניין חובות הדיווח על אחזקות של בעל עניין כדי שגם מי שמחזיק מעל אחוז אחד באמצעי שליטה ייחשב, לעניין הזה, כבעל עניין בגוף המוסדי.
ניסן סלומינסקי:
כמה אחוז צריך כדי שיוכל להציע דירקטור?
<ברוך לוברט:
הוא צריך 2.5%, זאת אפשרות אחת.
<ברוך לוברט:
יכול להיות גם חבר מחזיקים, שניים או שלושה מחזיקים, שכל אחד מהם מחזיק יותר מאחוז אחד אבל לא יותר מ-2.5%.
ניסן סלומינסקי:
אבל פה אנחנו מרשים לטובת הפיקוח – מאחוז אחד אנחנו כבר דורשים את חובת הדיווח כי הוא יכול להתארגן עם מישהו - - -
<ברוך לוברט:
אבל אלו סעיפים שאנחנו נקרא עוד מעט וזה הם יתחברו פה.
<ברוך לוברט:
כיוון שאנחנו מתקנים את סעיף 34(א) לגבי דיווח על אחזקת אמצעי שליטה, בסעיף הזה מצאנו לקונה שלא מאפשרת למפקח לקבל דיווחים ישירות אליו אלא רק במידה והדיווח נמסר קודם למבטח, לכן אנחנו מבקשים לתקן גם את סעיף 34א(א) ולהוסיף – זה נוסח שלא נמצא פה, נעביר אותו היום לייעוץ המשפטי של הוועדה – אנחנו מבקשים, לפי נוסח הסעיף, שמי שמחזיק יותר מ-5% של אמצעי שליטה נטיל עליו חובה לדווח גם למפקח לפי ההוראות שלו.
ניסן סלומינסקי:
יותר מ-5%?
<ברוך לוברט:
אני מדבר על סעיף 34א.
<ברוך לוברט:
הסעיף קיים אצלנו בחוק על דיווח על אחזקת אמצעי שליטה בסיטואציה מעט שונה: יש גרעין שליטה.
<ברוך לוברט:
ולכן אנחנו בכל זאת רוצים שתהיה את הסמכות ולכן נציע נוסח בהקשר הזה.
<ברוך לוברט:
נמשיך עם פסקה (7) – פה אנחנו נכנסים לסעיף שמדבר על מבטח בלא שולט, על מינוי דירקטור במקרים מיוחדים.
<ברוך לוברט:
זאת כותרת הסעיף.
<ברוך לוברט:
"(7) אחרי סעיף 41ב יבוא: "מינוי דירקטור במבטח בלא שולט במקרים מיוחדים 41ב1.
<ברוך לוברט:
(א) לא מונה דירקטור במבטח בלא שולט או פסקה כהונתו מסיבה כלשהי, לרבות אי–קבלת היתר לפי סעיף 32(א1), ביטול מינוי כאמור בסעיף 34(א)(4), התנגדות המפקח למינוי לפי סעיף 41י(א) או הפסקת כהונה לפי סעיף 41י(ג), ובשל כך פחת מספר הדירקטורים מהמספר המזערי שנקבע בסעיף 41ב, או שבשל כך לא עמד הרכב הדירקטוריון במבטח בכל דרישות הדין, יורה המפקח על כינוס האסיפה הכללית של המבטח בתוך שלושה חודשים ממועד מתן הוראתו או בתוך תקופה קצרה יותר שיורה המפקח, אם סבר שנסיבות העניין מצדיקות זאת, ובלבד שלא תפחת משישים ימים, לשם מינוי דירקטורים להשלמת מספר הדירקטורים כנדרש או להסדרת הרכב הדירקטוריון כך שיעמוד בכל דרישות הדין, לפי העניין.
<ברוך לוברט:
אני ממשיך לקרוא את סעיף קטן (ב).
<ברוך לוברט:
"(ב) לא מונו בידי האסיפה הכללית דירקטורים כנדרש על פי הוראת המפקח כאמור בסעיף קטן (א), יורה המפקח בשנית על כינוס האסיפה הכללית של המבטח בתוך שישים ימים ממועד מתן הוראתו החוזרת; לא מונו דירקטורים כנדרש גם לאחר הוראתו החוזרת של המפקח, תמנה הוועדה למינוי דירקטורים במבטחים בלא שולט, שמונתה לפי סעיף 41יג, את הדירקטורים כנדרש לשם השלמת מספר הדירקטורים או לשם הסדרת הרכב הדירקטוריון כך שיעמוד בכל דרישות הדין, לפי העניין.
<ברוך לוברט:
(ג) תקופת כהונתו של דירקטור שמינתה הוועדה למינוי דירקטורים במבטח בלא שולט לפי הוראות סעיף קטן (ב) תהיה עד מועד האסיפה השנתית השנייה שלאחר מינויו; לעניין זה, "אסיפה שנתית" – כהגדרתה בחוק החברות.
<ברוך לוברט:
"."
בועז טופורובסקי:
ומה קורה אחר כך?
ראובן ריבלין:
נותנים להם את ההזדמנות למנות.
ראובן ריבלין:
אם הם לא ימנו – יהיה עוד פעם.
<ברוך לוברט:
בשביל זה יש את הוועדה למינוי.
<ברוך לוברט:
יש שני סבבים של אספה, ולאחר מכן, אם המינוי לא מתרחש אז הסמכות עוברת לוועדה למינוי דירקטורים.
<ברוך לוברט:
חשוב לי לציין בהקשר הזה שמדובר בהסדר שלקחנו מחוק הבנקאות (רישוי).
<ברוך לוברט:
אבל יש אבחנה בין פה לבין ההסדר שיש לתאגידים בנקאיים: בהסדר בחוק הבנקאות הוא קיים לגבי כל תאגיד בנקאי ולא רק לגבי תאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה.
<ברוך לוברט:
אצלנו, אנחנו מציעים להסדיר את הנושא הזה רק לגבי מבטח בלא שולט.
<ברוך לוברט:
הטעם לשוני הוא בגלל שמבטח שנשלט, לפחות לפי ההוראות הקיימות – יש איזושהי טיוטה מעט שונה – מבטח שנשלט בידי בעל שליטה, בעל השליטה נדרש לפי הוראות המפקח להחזיק 50% לפחות מאמצעי השליטה במבטח.
<ברוך לוברט:
דרישה כזאת לא קיימת בתאגידים בנקאיים, שבחלקם הגדול שהם שולטים בשיעור החזקה שנמוך מ-50%, ולכן לגבי מבטח שנשלט בידי בעל שליטה קיימת כתובת ברורה שעליה מוטלת האחריות למינוי מספר הדירקטורים הנדרש.
<ברוך לוברט:
לכן הסיכוי שהאסיפה הכללית לא תמנה מספר דירקטורים הוא נמוך ולכן אנחנו מציעים את ההסדר הזה רק לגבי מבטח בלא שולט.
בועז טופורובסקי:
בסדר.
<ברוך לוברט:
"(8) בסעיף 41ט, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), לא ימונה ולא יכהן כדירקטור, במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי, אדם השולט בתאגיד ריאלי משמעותי, אדם הקשור לשולט כאמור, או נושא משרה בתאגיד ריאלי משמעותי; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על מינוי או כהונה כאמור של מי ששולט בתאגיד ריאלי משמעותי המחזיק באמצעי שליטה או השולט במבטח כדין בהתאם להוראות סעיף 32א(ג), אדם הקשור לשולט כאמור או נושא משרה בתאגיד הריאלי המשמעותי; המפקח רשאי לתת הוראות לעניין המשך כהונה של דירקטור במהלך הליכי מכירה כאמור בסעיף 32א(ד); בסעיף קטן זה – "אדם הקשור לשולט" – קרובו או שותפו של שולט, או אדם בעל זיקה כהגדרתה בסעיף 240(ב) לחוק החברות, לשולט; "גוף פיננסי משמעותי" – גוף פיננסי כהגדרתו בסעיף 28 לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, המנוי ברשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים שפורסמה לפי סעיף 29 לחוק האמור; "שולט", בתאגיד ריאלי משמעותי – לרבות מחזיק בדבוקת שליטה כהגדרתה בחוק החברות, בתאגיד ריאלי משמעותי שבו אין בעל שליטה אחר; "תאגיד ריאלי משמעותי" – תאגיד ריאלי כהגדרתו בסעיף 28 לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, המנוי ברשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים שפורסמה לפי סעיף 30 לחוק האמור.
<ברוך לוברט:
"." הסעיף הזה מסדיר את החלק השני של המלצות הוועדה.
<ברוך לוברט:
היה את החלק הראשון של איסור שליטה או אחזקה של גוף פיננסי משמעותי ותאגיד ריאלי משמעותי על-ידי אותו שולט.
<ברוך לוברט:
הסעיף הזה מסדיר את הנושא השני של כהונת דירקטורים מקבילים או איסור, למעשה, על כהונה של דירקטורים מקבילים, גם בגוף פיננסי משמעותי במקביל לתאגיד ריאלי משמעותי.
<ברוך לוברט:
צריך לשים לב שהאיסור פה לא בהכרח דווקא לגבי גופים שנשלטים על-ידי אותו בעל שליטה או מוחזקים, אלא על כהונה של דירקטור בכל גוף פיננסי או תאגיד ריאלי משמעותי מקביל.
<ברוך לוברט:
זאת אומרת, אסור לדירקטור במבטח – בהקשר שלנו – שהוא גוף פיננסי משמעותי לכהן במקביל בתאגיד ריאלי משמעותי.
<ברוך לוברט:
יש פה שני סייגים: האחר לגבי שליטה כדין לפי סעיף 32א(ג), כפי שדיברנו קודם, האפשרות שמי שיש לו היתר קיים לצמוח אורגנית עד לסף שציינו, אז המגבלה הזאת לא תחול ואנחנו מאפשרים לאותם דירקטורים כהונה מקבילה.
<ברוך לוברט:
אנחנו גם מסמיכים את המפקח לתת הוראות במצב שיש הליכי מכירה, כמו בסעיף 32א(ד), כאשר חרג תאגיד ריאלי משמעותי מאחזקה שמותרת לו וכרגע הוא מוכר את אמצעי השליטה העודפים שנותרו כדי שיוכל לעמוד במגבלות של החוק, אז יש סמכות למפקח לתת הוראות לגבי המשך כהונה של דירקטורים.
<ברוך לוברט:
, כיוון שבשני ההקשרים האלו אנחנו לוקחים בחשבון שכתוצאה מהמכירה, ממילא הדירקטורים יתחלפו ואנחנו לא רוצים לבצע שינויים תכופים בכהונה של דירקטורים בדירקטוריון בהקשר הזה.
<נטע דורפמן-רביב:
צריך לשים לב שאיסור הכהונה חל לגבי אותם גופים ריאליים וגופים פיננסיים שמפורסמים ברשימה, להבדיל ממצב שבו המפקח בודק החלטה אם לתת היתר או לו ובודק מהותית אם הגוף עומד או לא עומד בהוראות החוק, כשמדובר בדירקטורים באיסור כהונה וכדי ליצור ודאות לאותם דירקטורים ומכיוון שלדירקטורים אין את כל המידע – אנחנו מאפשרים להם להסתמך על הרשימות המפורסמות ללא בדיקה נוספת.
<נילי אבן חן:
אני רוצה לציין שכל הנושא של דירקטורים בכהונה צולבת זה גם אחד הנושאים שהיה אמור לדון פה בוועדה עם חברי הוועדה.