GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן סלומינסקי:
אז את אנשי משרד הביטחון, שמענו את הצבא, האם יש כאן מישהו מטעם משרד הפנים?
<איתיאל מלאכי:
הסוגיה של ההנחה של ה-5% התקבלה בהחלטת ממשלה והוגש ערר על ידי שר האוצר ואנחנו חושבים שלפחות מבחינת משרד הפנים הדבר הנכון הוא להעלות את זה שוב לממשלה, לאור הערר שהוגש ולהכריע בסוגיה הזאת.
<איתיאל מלאכי:
הטענות שעלו, הועלו פה, כל הדברים כבר נאמרו, הדברים ברורים, מבחינתנו זה צריך לעלות לממשלה.
ניסן סלומינסקי:
ואז?
ניסן סלומינסקי:
משרד הפנים יוכל לממן את זה?
<איתיאל מלאכי:
מה שהממשלה תחליט.
<איתיאל מלאכי:
לא, משרד הפנים לא יוכל היום ל - - -
ניסן סלומינסקי:
ודאי שלא, הוא יתמוטט מבחינה כספית.
<איתיאל מלאכי:
זה צריך להיות או דרך - - -
ראובן ריבלין:
דרך תקציב המדינה.
אורית סטרוק:
מדינת ישראל צריכה ל - - -
ראובן ריבלין:
צריך להיות סעיף תקציבי, אנשי מילואים, לתת למשרד ה - - -
ניסן סלומינסקי:
חבר'ה, משרד האוצר?
<יוסי עדס:
כמו שאמרה כבר חברת הכנסת סטרוק ועוד כמה חברי כנסת, בעצם הרשויות עצמן מחויבות לתת שירותים, במידה שיופחתו ההכנסות שלהם הם ייאלצו או להקטין את השירותים שלהם או להיכנס לגירעונות.
<יוסי עדס:
מי שייפגעו מזה בעיקר אלה יהיו דווקא רשויות שיש - - - ככל שיש יותר חיילי מילואים הרשויות ייאלצו לפגוע יותר בשירותים ודווקא חיילי המילואים ייפגעו לבסוף.
<יוסי עדס:
בנוסף, אם המדינה רוצה לבוא ולתגמל חיילי מילואים, הדרך לעשות את זה היא ישירות, כמובן תקציב משרד הביטחון הוא התקציב המיועד לתגמל חיילי מילואים.
<יוסי עדס:
אם הם רוצים לעשות את זה דווקא בדרך עקיפה, אז משרד הביטחון יכול לבוא ולשפות את הרשויות, אבל הדרך היותר נכונה זה כמו שאמר חבר הכנסת יצחק כהן, שמשרד הביטחון ייתן ישירות לחיילי המילואים החזרים בגין תשלומים.
אלעזר שטרן:
אז למה קוראים לזה ארנונה בכלל?
<יוסי עדס:
ארנונה זה מס למתן שירותים - - -
ניסן סלומינסקי:
רבותיי, זמננו תם.
ניסן סלומינסקי:
אני רוצה רק שנראה דוגמה לעיני כל ישראל.
ניסן סלומינסקי:
מה שנקרא, קדרא דבי שותפי - לא חמימא ולא קרירא, הכוונה שכל משרד שיושב פה בעיקרון הוא אחראי, כל אחד בתחום שלו, אז משרד הפנים זה ארנונה והוא יכול לתת את האישור והוא מאוד מאוד מאוד בעד, אבל שהשני ישלם, משרד האוצר, הוא יש לו את הכסף, הוא מאוד מאוד בעד, אבל בטח שמשרד הביטחון ישלם, ומשרד הביטחון, עכשיו עשו לו קיצוץ אז אין לו כסף והוא מגלגל את זה למשרד הפנים, ובינתיים חיילי המילואים - - - אם נחליט שחיילי המילואים לא ייצאו למילואים כל עוד - - - דרך אגב זה מה שעושים הרמטכ"ל ושר הביטחון, כשיש קיצוץ אז יוצאים פחות למילואים, אז אם אנשי המילואים יחליטו שכל עוד המשרדים לא יסכמו ביניהם מי נותן את הארנונה לא יוצאים למילואים, אז אולי יהיה פתרון, אבל זה אנחנו לא מעלים על דעתנו, כי אנשי המילואים רוצים לצאת למילואים, הם מבינים מה החשיבות, אז המשרדים, לא יכול להיות דבר כזה, לא יכול להיות שכל משרד יזרוק את זה על השני.
ניסן סלומינסקי:
מה שאנחנו נעשה, אם זה יהיה במסגרת התקציב, אם זה יתגלגל לידינו נגיע לזה גם דרך התקציב, ואם לא, נעלה את זה כדיון מיוחד ובסופו של דבר אם המשרדים לא יחליטו אז יכול להיות שאנחנו נצטרך להחליט ואולי אנחנו נחליט שהמשרד יקבל קצת פחות, אנחנו נכמת את ההערכה של ה-5% האלה כפול אנשי המילואים המשמעותיים, נכמת כמה כסף זה, ולאותו משרד נוריד את הכסף.
ניסן סלומינסקי:
אם לא תהיה בררה.
ניסן סלומינסקי:
אל תיתנו לנו להחליט, תחליטו אתם המשרדים, אבל אם זה לא יילך, אנחנו נעשה את זה.
אורית סטרוק:
אפשר עוד הערה אחת?
ניסן סלומינסקי:
אי אפשר, הזמן עבר, נגמר, אין מה לעשות.
ניסן סלומינסקי:
אני מודה גם לאנשי המג"דים והמח"טים, אני מודה לכם על העבודה שלכם.
ניסן סלומינסקי:
אני מודה לכל המצטרפים למיניהם.
יצחק כהן:
עם מה הם יוצאים?
ניסן סלומינסקי:
הם ייצאו בזה שבסוף יהיה להם, יהיה להם בסוף, ואם המשרדים לא יחליטו אז אנחנו נחליט.
<איתי חוטר:
רק לתשומת לבך, אם ייקבע שזה יהיה מתקציב משרד הפנים צריך לשים לב שזה לא יבוא על חשבון מענקי איזון או מענקים אחרים שמגיעים לרשויות המקומיות, כי אז זה יהיה משחק סכום אפס ולא עשינו בזה כלום.
ניסן סלומינסקי:
אוקי, ומשרד הביטחון אומר שרק שזה לא יהיה על חשבון רכישת המטוסים וזה יגיד את זה.
ניסן סלומינסקי:
טוב, רבותיי, אנחנו מודים לנציגי כל משרדי הממשלה שייצגו נאמנה את המשרד השני, לא את עצמם, ואנחנו מודים לכל האורחים שבאו בגין הנושא של אנשי המילואים והוקרתם, וכמובן אנשי צה"ל.
ניסן סלומינסקי:
בוקר טוב.
ניסן סלומינסקי:
אנחנו מתחילים את ישיבת הוועדה.
ניסן סלומינסקי:
אנחנו מבקשים שבפעם הבאה יעשו את זה בלי להרעיש – פותחים וסוגרים לנו את החלונות.
ניסן סלומינסקי:
רבותי, כפי שהודעתי אתמול, אנחנו מתחילים היום בהקראה של החוק.
ניסן סלומינסקי:
אתמול העמקנו את הדיון ותוך יום-יומיים ננסה להביא תובנה, לכן לא נתחיל בהקראת החלק הזה אלא נתחיל קודם בהקראת התשתית המשפטית של הגופים הפיננסיים שמאפשרת להם – כפי שהבנקים פועלים – לפעול עם גרעין שליטה ובלי גרעין שליטה.
ניסן סלומינסקי:
מבחינת הכמות, זה רובו של החלק הזה של החוק.
ניסן סלומינסקי:
עליו בדרך כלל לא צריכה להיות בעיה ולכן ביקשתי שאם יש למישהו בכל אופן איזושהי הסתייגות, שיעביר אותה מראש.
ניסן סלומינסקי:
למחלקה המשפטית, לפחות, לא הגיעו הסתייגויות ולכן אנחנו נקרא את זה.
ניסן סלומינסקי:
אני מבין שזה פחות או יותר העתק של החוק שקיים לגבי הבנקים עם השינויים הנדרשים.
ניסן סלומינסקי:
בהמשך השבוע נביא את התובנות מחלק הראשון שבו קיימנו הרבה מאוד דיונים ואני מקווה שהוועדה תאשר את זה.
ניסן סלומינסקי:
בכל אופן, גם עליו, אם יש הסתייגויות או דברים כאלו, אני מבקש שיגישו את זה למחלקה המשפטית כדי שנוכל לעשות את זה מסודר לקראת הימים הבאים.
זהבה גלאון:
שאלה, ברשותך אדוני, לפני שמתחילים - - -
ניסן סלומינסקי:
שאלה או הערה לסדר?
זהבה גלאון:
חצי שאלה והערה גם יחד.
זהבה גלאון:
הוועדה שמעה כאן שורה של מומחים – אתמול לצערי לא הייתי אבל התעדכנתי – ובעצם הסוגיה שנותרה פתוחה היא גובה הרף.
ניסן סלומינסקי:
אני עוצר אותך כאן – בדיוק הנושא הזה יידון בעוד יום או יומיים.
זהבה גלאון:
זאת שאלה טכנית, אדוני.
זהבה גלאון:
הבנתי שאתה רוצה לדחות את העניין הזה ולעבור עכשיו - - -
ניסן סלומינסקי:
כן, אנחנו עובדים על זה.
זהבה גלאון:
מכיוון שהתגבשו בכל זאת שלוש דעות – מבחינתי הייתי מפרידה, כמו שאמרתי, מהשקל הראשון – אבל בכל זאת הייתה כאן התכנסות לשלוש הצעות.
זהבה גלאון:
השאלה היא האם לפני שאתה מגיע, אתה לא רוצה להתכנס לאחת משלושת החלופות ביחד עם חברי הוועדה?
ניסן סלומינסקי:
דיברנו אתמול על זה.
ניסן סלומינסקי:
זה מה שעשינו אתמול ממש כל היום.
ניסן סלומינסקי:
זה היה כמעט הנושא היחיד.
זהבה גלאון:
אבל השאלה היא אם אנחנו מתכנסים על הדבר הזה.
ניסן סלומינסקי:
אחרי ששמענו, ננסה להציע מחר או מחרתיים, איזושהי הצעה.
ניסן סלומינסקי:
מי שיתכנס לזה – טוב, ומי שלא אז נדון בו.
זהבה גלאון:
זאת אומרת שאתה מתכוון להביא לוועדה הצעה שלך - - -
ניסן סלומינסקי:
אחרי ששמעתי פה את הדעות, אני לא בטוח שזה מה שכולם רוצים מלכתחילה, אבל אני מקווה שבסופו של דבר כולם יוכלו להתלכד סביב זה.
ניסן סלומינסקי:
לצורך זה ביקשתי מאנשי המקצוע שיבדקו לנו כמה דברים כי אני לא רוצה סתם להציע הצעה, אלא להיות הרבה יותר מסודר.
ניסן סלומינסקי:
לכן זה ייקח לי עוד יום-יומיים ואילי אפילו עד מחר.
זהבה גלאון:
בסדר.
ניסן סלומינסקי:
מי מקריא?
גילה גמליאל:
רגע, לפני שאתה מקריא את החוק.
גילה גמליאל:
דיברנו אתמול עם שגית היועצת המשפטית בעניין ההצגה של בבצ'וק, אבל זה מן הראוי להציג לפני שקוראים את החוק.
ניסן סלומינסקי:
הסברתי שאנחנו מתחילים עכשיו את החוק לא בחלק הזה.
ניסן סלומינסקי:
אנחנו מתחילים את החוק בחלק המשפטי של הקמת מערך משפטי כדי שהגופים הפיננסיים יוכלו לעבוד גם בגרעין שליטה וגם בלי גרעין שליטה כמו שקיים בבנקים ולא קיים בגופים הפיננסיים.
ניסן סלומינסקי:
זה רובו הכמותי של החוק ובו אנחנו מתחילים כדי שבעוד יום-יומיים נוכל להביא, להעלות את הנושא הזה, שהוא העיקר, אז לכן אנחנו כרגע מקריאים את החלק הזה שהוא לא קשור.
ניסן סלומינסקי:
הם ביקשו ממוריס שכאשר נדון בנושא עצמו הוא ייתן גם את מה שבבצ'וק אמר ונביא תובנות ויהיה גם דיון.
ניסן סלומינסקי:
עכשיו מקריאים מסעיף 32, נכון?
ראובן ריבלין:
אנחנו מקריאים את החוק המקורי?
ניסן סלומינסקי:
כן.
ניסן סלומינסקי:
אצלי הוא בעמוד 1115.
ניסן סלומינסקי:
מבחינה כמותית זה המון.
ניסן סלומינסקי:
אני מקווה שבו אין לנו חילוקי דעות.
באסל גטאס:
זה מה שאנחנו מגדירים פרק ד'?
באסל גטאס:
כל זה על הריאלי והפיננסי?
ניסן סלומינסקי:
זה כל החוק.
באסל גטאס:
אבל אנחנו מקריאים את החלק שקשור - - -
ניסן סלומינסקי:
אנחנו עוסקים עכשיו בחלק של ריאלי ופיננסי ומתוכו אני מקריא את החלק השני, שהוא החלק המשפטי, בעמוד 1115.
ניסן סלומינסקי:
ברוך, בבקשה.
ניסן סלומינסקי:
רבותי, מאחר והכמות היא גדולה, אז בואו ניתן לזה לזרום.
ניסן סלומינסקי:
אנחנו לא צפויים פה להערות או שינויים.
זהבה גלאון:
אבל השאלה אם יש פה גם שאלות מהותיות שלא בטוח שאנחנו יכולות – אנחנו מתלבטות בינינו –לתת את הדעת על זה.
גילה גמליאל:
אתה מתחיל מאמצע פרק ד'?
ניסן סלומינסקי:
כן, מעמוד 32.
גילה גמליאל:
מה ההיגיון להתחיל באמצע פרק?
ניסן סלומינסקי:
הסברתי את זה כבר שלוש פעמים.
גילה גמליאל:
אנחנו לא מצליחות, כנראה – אתה מבין, חבר הכנסת ריבלין?
ראובן ריבלין:
כן, אני הבנתי אותו.
גילה גמליאל:
אז אתה יכול להסביר לנו בלשון פשוטה?
ניסן סלומינסקי:
את עושה בחינה עכשיו?
גילה גמליאל:
לא, אבל אם הוא הבין והוא בעד – אז אולי - - -
ראובן ריבלין:
אתמול הוא דיבר על זה.
ניסן סלומינסקי:
אתמול הסברתי ולא צריך להיות בעד – אני ככה עושה את זה.
ניסן סלומינסקי:
אני אסביר פעם שלישית עכשיו: החלק הזה מורכב משני חלקים: חלק אחד שבו דנו הרבה מאוד, זה הנושא של הרף ואיך להתחיל ואיך לסדר .
ניסן סלומינסקי:
החלק השני הוא חלק משפטי טכני שתופס כמותית את רוב החוק, אבל על פי חוק צריך להקריא גם אותו.
ניסן סלומינסקי:
כמו שהנגיד אמר, לבנקים יש היום כבר אופציה לפעול עם גרעין שליטה ובלי גרעין שליטה וזה עובד.
ניסן סלומינסקי:
בגופים הפיננסיים עדיין את זה והם עובדים רק עם גרעין שליטה.
ניסן סלומינסקי:
החוק הזה אומר שאנחנו רוצים לתת גם לגופים הפיננסיים, כמו לבנקים, את האופציה לעבוד גם בלי גרעין שליטה.
גילה גמליאל:
אתה רוצה לקרוא רק את הסעיף הזה?
ניסן סלומינסקי:
כן, אבל הוא הכי גדול כמותית – הוא מחזיק 30 או יותר עמודים.
ניסן סלומינסקי:
זה למעשה כמעט העתק של חוק הבנקים עם השינויים הנדרשים – זה חלק יותר טכני ומשפטי.
ניסן סלומינסקי:
עכשיו מקריאים ומסבירים.
ניסן סלומינסקי:
ברוך, תקריא.
<ברוך לוברט:
"תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) 32.
<ברוך לוברט:
בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א–1981 (להלן – חוק הפיקוח על הביטוח) – (1) בסעיף 1 – (א) אחרי ההגדרה "מבטח" יבוא: ""מבטח בלא שולט" – מבטח אשר כל מחזיקי אמצעי השליטה בו אינם חייבים בהיתר לפי הוראות סעיף 32(ב);"; (ב) אחרי ההגדרה "חוק הייעוץ והשיווק הפנסיוני" יבוא: ""חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות" – חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ב–2012;".
<ברוך לוברט:
למעשה, בסעיף הזה, סעיף ההגדרות, אנחנו מגדירים שני מונחים שאנחנו נעשה בהם שימוש, שהמרכזי או לפחות המהותי יותר הוא הגדרת מבטח בלא שולט.
<ברוך לוברט:
אני מזכיר שבשל ההסדרים שאנחנו מציעים בהצעת החוק הזאת צפויים להתבצע כמה שינויים מבניים שיימנעו שליטה או החזקה של תאגידים ראליים משמעותיים בגופים פיננסיים משמעותיים.
<ברוך לוברט:
השינויים המבניים האלו יכול להיות שהם ייעשו או באמצעות מכירה של חלק מהאחזקות לבעלי עניין או באמצעות מכירה לציבור, ולכן אנחנו מבקשים להסדיר פה את כל המערכת הרגולטורית לגבי מבטח בלא שולט, כאשר התיקונים שאנחנו עושים בחוק הפיקוח על הביטוח הם בדומה לתיקוני החקיקה שעשו בחוק הבנקאות בבנק ישראל לגבי דרך פעולתו של בנק בלא גרעין שליטה.
<ברוך לוברט:
אז זאת ההגדרה של מבטח בלא שולט שזה למעשה מבטח שכל מי שמחזיק בו אמצעי שליטה לא חייב בהיתר.
<ברוך לוברט:
סעיף 32(ב) לחוק הפיקח על הביטוח מסדיר את הנושא של היתר שליטה, לכן ההגדרה של מבטח בלא שולט היא: מבטח שכל המחזיקים שבו לא חייבים בהיתר.
ניסן סלומינסקי:
רק רגע ברוך, לשאלה שאנשים שואלים – חברה, קחו אוויר, הרבה אוויר.
ניסן סלומינסקי:
אנחנו עכשיו יוצאים לריצת מרתון.
ניסן סלומינסקי:
החלק הזה, אמרתי, הוא כמותית גדול – מעמוד 1115 עד עמוד 1148.
ניסן סלומינסקי:
קחו אוויר לנשימה, אני אומר, זה יכול להיות משעמם לחלק, יכול להיות שזה חשוב, אבל זה יהיה המון.
ניסן סלומינסקי:
לכן רצינו להתחיל לקרוא ולקרוא.
ניסן סלומינסקי:
האמת שהיינו צריכים 24 שעות לקרוא את זה וכל מי שרוצה יוכל בינתיים לעשות את מה שצריך.
זהבה גלאון:
זה רעיון טוב.
ניסן סלומינסקי:
כן, אין ברירה, אבל צריכים לקרוא את זה על פי החוק.
ראובן ריבלין:
מחויב על פי התקנון והחוק.
משה גפני:
ואם יהיו בעיות בסעיפים?
ניסן סלומינסקי:
אני מקווה מאוד שלא, אבל אם יהיו נטפל.
ניסן סלומינסקי:
ברוך, תקרא, בהתחלה תסביר במפורט ואחר כך תרוץ בקריאה.
<ברוך לוברט:
"(2) בסעיף 31א, בהגדרה "החזקה מהותית בתחום החיסכון לטווח ארוך", אחרי "הגופים המוסדיים שבשליטתו" יבוא "לרבות הנכסים המנוהלים כאמור בעבור גופים מוסדיים אחרים";".
<ברוך לוברט:
סיימתי להקריא ועכשיו אני מסביר.
<ברוך לוברט:
בסעיף 31א יש הגדרה להחזקה מהותית בתחום החיסכון לטווח ארוך, ואנחנו למעשה מתאימים את ההגדרה הזאת להגדרות שעשינו לגוף פיננסי משמעותי ואנחנו מבהירים שכאשר אנחנו למעשה בוחנים את ההחזקה המהותית בתחום החיסכון לטווח ארוך של גוף, אנחנו לוקחים בחשבון גם את הנכסים המנוהלים בעבור גופים מוסדיים אחרים.
<ברוך לוברט:
זאת אומרת, לא רק את הנכסים שמנוהלים על ידו אלא אנחנו לוקחים בחשבון גם את הנכסים שמנוהלים בעבור גופים אחרים.
באסל גטאס:
איפה הנוסטרו נכנס כאן?
באסל גטאס:
זה כולל את הנוסטרו?
<ברוך לוברט:
לא בסעיף הזה.
<ברוך לוברט:
זה סעיף 31א שמדבר רק על החזקה מהותית בתחום החיסכון הפנסיוני, בתחום החיסכון לטווח ארוך.
<ברוך לוברט:
פה אנחנו לוקחים בחשבון רק את הנכסים המנוהלים – אנחנו לא לוקחים את החישוב של הנוסטרו.
<ברוך לוברט:
"(3) בסעיף 32 – (א) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לא יסכים אדם עם אחר לעניין הצבעתם למינוי דירקטור במבטח, לרבות לעניין הצבעתם להפסקת כהונתו, אלא על פי היתר שנתן המפקח; הוראה זו לא תחול על חבר-מחזיקים כמשמעותו בסעיף 41 יא(א)(3)(ג), לעניין הצבעה למינוי דירקטור שהוצע כמועמד על ידם לפי אותו סעיף, וכן על מחזיק אמצעי שליטה שהסכים עם אחר, שהאחר יצביע בשמו ומטעמו בלא שיקול דעת, כפי שמחזיק אמצעי השליטה הורה לו, ובלבד שאם האחר מחזיק בעצמו אמצעי שליטה במבטח, לא יצביע בשמו ומטעמו של יותר ממחזיק אחר אחד.";".
<ברוך לוברט:
אני אמשיך ואקרא גם את סעיף קטן (ב) שקשור לאותה פסקה למעלה.
<ברוך לוברט:
"(ב) בסעיף קטן (ב1), במקום "לשלוט או להחזיק" יבוא "לשלוט, להחזיק" ואחרי "כמבוקש" יבוא "או להסכים לעניין הצבעה למינוי דירקטור, לרבות להפסקת כהונתו";".
<ברוך לוברט:
אני אסביר.
<ברוך לוברט:
הסעיף הזה נועד להסדיר את הנושא של מינוי דירקטור והיתר - - -
ניסן סלומינסקי:
תזיזו את הרמקולים.
משה גפני:
יש בעיה – אני בין רובי לליצמן.
ניסן סלומינסקי:
אני יודע, אבל את הרמקולים תזיזו.
משה גפני:
אם הייתם שומעים מה שהם מדברים - - -
ניסן סלומינסקי:
שמענו – לכן אמרתי שתזיזו את הרמקולים הצידה.
יעקב ליצמן:
זה דווקא מעניין, שהציבור גם ישמע.
ראובן ריבלין:
במעלות רבנים ונשיאים.
ניסן סלומינסקי:
רבותי, מסבירים עכשיו.
<ברוך לוברט:
אני מסביר את התיקון לסעיף 32 לחוק הפיקוח על הביטוח.
<ברוך לוברט:
הזכות למנות דירקטור במבטחה נחשבת, לפי ההגדרה, כאחד מאמצעי השליטה במבטח.
<ברוך לוברט:
היא כמובן זכות מהותית.
<ברוך לוברט:
היא מאפשרת למי שממנה לכוון את הפעילות של המבטח ולכן כדי למנוע מצב שבו יפעלו מספר בעלי מניות בשיתוף פעולה כדי לבחור דירקטור מסוים, ובכך הם ישיגו איזושהי יכולת השפעה מהותית במבטח בלא שיידרשו להיתר, אנחנו קובעים בסעיף שהסכמה כזאת דורשת היתר של המפקח.
ראובן ריבלין:
אצל הבנקים זה אותו דבר.
מרב מיכאלי:
באופן כללי, בפרק שאתה קורא עכשיו יש הבדל בין זה לבין החוק - - -
<ברוך לוברט:
ברגע שיהיו הבדלים אני אציין.
<ברוך לוברט:
לגבי ההסדר הזה – הוא תואם בדיוק להסדר הקיים בחוק הבנקאות בלי שום שינויים.
<ברוך לוברט:
כמובן בהתאמה, תאגיד בנקאי זה מבטח, כמובן.
<ברוך לוברט:
אבל אין שנוי מהותי.
זהבה גלאון:
אבל כאן יש גם את הממונה על ההגבלים העסקיים, מה שאין בבנקים בהקשר הזה.
ראובן ריבלין:
יש שם את המפקח על הבנקים.
זהבה גלאון:
אנחנו צריכים לדעת איפה יש הבדל ואיפה אין הבדל.
ניסן סלומינסקי:
הוא אמר שהוא יציין.
<ברוך לוברט:
אני אציין, כמובן.
<ברוך לוברט:
"(ג) אחרי סעיף קטן (ב2) יבוא: "(ב3) מי שיש לו היתר לפי סעיף קטן (ב) לשלוט במבטח בעל רישיון כאמור בסעיף 15(א1), לא יינתן לו היתר נוסף לפי סעיף קטן (ב) לשלוט במבטח אחר בעל רישיון כאמור, אלא על פי כללים שקבע המפקח.
<ברוך לוברט:
";".
<ברוך לוברט:
ההסבר לזה: אנחנו מתקנים את חוק הפיקוח על הביטוח ובעקבות התיקון והאיסור שיהיה על שליטה של תאגידים ריאליים וגופים פיננסיים על-ידי אותו בעל שולט, אז יהיו כמובן שינויים מבניים והם יכולים כמובן להיעשות גם בגופים פיננסיים תחת פיקוחו של המפקח על הביטוח וגם יכול להיות חברות מנהלות של קרנות פנסיה.
<ברוך לוברט:
מכירה של חלק מהאחזקות יכולה להביא למצב שבו חברות מנהלות של קרנות פנסיה יוחזקו על-ידי אותו בעל שליטה, אבל אפקטיבית הן תהיינה חברות מנהלות שמאוד דומות במאפיינים שלהן.
<ברוך לוברט:
בחוק הפיקוח על קופות גמל יש סעיף 2(ג) שקובע שחברה מנהלת לא יכולה לנהל יותר מקופת גמל אחת מכל סוג קופות גמל.
<ברוך לוברט:
המטרה או התכלית של אותו סעיף שריבוי של קופות גמל דומות ואולי אף זהות גורם להצפה של שוק קופות הגמל בקופות שאין ביניהן הבדל וזה מקשה על העמיתים להשוות בין הקופות השונות כאשר הם באים לקל החלטה לגבי הקופה שמתאימה לצרכים שלהם.
<ברוך לוברט:
כדי למנוע מצב שאינו עולה בקנה אחד עם החובה בסעיף 2(ג) לחוק הפיקוח על קופות גמל, ההצעה היא לקבוע שמי שיש לו יותר שליטה בחברה מנהלת של קרן פנסיה – שזה למעשה מבטח בעל רישיון לפי 15(א)(1) לחוק הפיקוח על הביטוח – לא יינתן לו היתר נוסף לשלוט בחברה מנהלת אחרת של קרן פנסיה אלא במידה והמפקח שיהיה רשאי לקבוע כללים בהקשר הזה, וייקבע כללים איך לבצע את זה בצורה שלא תהיה הטעיה לעמיתי קרנות הפנסיה.
באסל גטאס:
פה יש פתח שאתה לא שולט בו – המפקח יקבע את התנאים שהוא רוצה.
<ברוך לוברט:
אני אקדים איזושהי הערת רקע.
<ברוך לוברט:
בניגוד לפרק של הפירמידות, רוב הפרק של ריאלי ופיננסי הוא פרק של תיקונים עקיפים בחקיקה הקיימת של הרגולטורים.
<ברוך לוברט:
צריך לזכור שבחקיקה הזאת יש הרבה מאוד סמכויות – יש סמכויות, למעשה הוראות, שקבועות בחוק; יש סמכות לקבוע הוראות לשרים; ויש סמכויות לקביעת הוראות לרגולטורים עצמם כדי לאפשר להם סוג של גמישות.
<ברוך לוברט:
על פי אותו מתווה ועל פי אותו קו, אנחנו גם פה, בהקשר של ההיתרים, אנחנו מאפשרים למפקח, אם ימצא לנכון שיש בנסיבות מסוימות או למעשה כללים – אלו לא יהיו נסיבות מסוימות של קרן מסוימת – כללים ברמה רוחבית של חברות מנהלות, והוא יסבור שיש צורך לאפשר את זה בתנאים מסוימים - - -
באסל גטאס:
למה אנחנו לא נגדיר את התנאים?
באסל גטאס:
יהיה לו את שיקול הדעת, אבל באותם תנאים – עכשיו יש לו שיקול דעת בלתי מוגבל.
באסל גטאס:
זה בטוח לא קיים בבנקים.
<ברוך לוברט:
הסעיף הזה לא קשור לבנקים, זה סעיף נדרש בעקבות תיקון שעשינו בחוק הפיקוח על קופות גמל אבל זו לקונה בחוק כי בסופו של דבר התכלית של החוק הזה היא למנוע ריבוי של קופות גמל דומות ולמעשה הדמיון מטעה את העמיתים שמנסים לבחור קופה.
<ברוך לוברט:
יש פה כלל שלא יינתן היתר אבל החריג לכלל הוא שהמפקח יהיה רשאי לקבוע כללים בעניין הזה.
זהבה גלאון:
אדוני היושב-ראש, סלח לי שאני מציקה – אני קצת נשמעת מציקה – אני רוצה לוודא שאין הצבעה לחוד על הפרק הזה.
זהבה גלאון:
יש לי הרגשה בהזדמנות זו, כשפושקין מת, כבר מכניסים לחוק הזה.
זהבה גלאון:
אם באסל לא היה שואל, לא היה עולה בדעתי לשאול אם זה קיים בחוק הבנקים.
זהבה גלאון:
מכניסים פה למפקח סמכויות כאלה ואחרות - - -
ניסן סלומינסקי:
המקבילים של זה הם שני בנקים דומים – זה לא קשור בכלל לבנקים.
זהבה גלאון:
השאלה שלי היא טכנית עכשיו ולא למהות.
זהבה גלאון:
אנחנו עכשיו קוראים את כל הפרק הארוך הזה - - -
גילה גמליאל:
כן, ואז נעשה שעורי בית ורק אחר כך תהיה הצבעה – היום לא תהיה הצבעה.
זהבה גלאון:
אני מבקשת שלא תהיה הצבעה על הפרק הזה בנפרד מהפרק על הרף – אנחנו רק נקרא אותו ונלמד אותו - - -
ניסן סלומינסקי:
ומחר או מחרתיים, אם תרצו, נצביע עליו.
באסל גטאס:
המטרה היא להבין.
יעקב ליצמן:
גם אחרי ההצבעה לא נבין.
ניסן סלומינסקי:
רב ליצמן, כל אחד לפום דרגיה דליה.
באסל גטאס:
הוא היה צריך להגיד שזה לא בנקים.
ניסן סלומינסקי:
זה פשיטא, זה ברור.
<הילה בן חיים:
מכיוון שכתוצאה מהחקיקה של הפרדה בין ריאלי לפיננסי יחולו גם מן הסתם שינויים בשוק שלנו, עשינו פה אי אלו שינויים לא גדולים מדי.
<הילה בן חיים:
ברוך, אולי כדאי ממש להדגיש את השינויים בחקיקה שלא קשורים למבטח ללא גרעין שליטה, וזה אחד מהם, כדי להכשיר את השוק לרכישות או למכירות או לשינויים המבניים שיהיו בו כתוצאה מאישור הריאלי/פיננסי, זה אחד מהם.
<הילה בן חיים:
אנחנו לא רואים לנכון, כמו שברוך הסביר, משיקולים של העדפות כאלו ואחרות בתוך קרנות פנסיה, שיהיו שתי קרנות פנסיה שמופרדות ביניהן.
<הילה בן חיים:
הרי יש פה מערכת שלא איזון דמוגרפי בין העמיתים וככל שהעמיתים מאזנים אחד את השני מבחינת תחולת החיים, מבחינת תחלואה וכו', אז יש פה איזשהו אלמנט של ביטוח הדדי ולכן אנחנו ביקשנו להכניס את החלק הזה שהוא דומה למה שיש לנו בקופות גמל, אבל לא קיים לנו לגבי קרנות פנסיה, מתוך מחשבה שכשיהיו המכירות, יכול להיות שיהיו עלי שליטה שיבקשו מאתנו להחזיק שתי קרנות בנפרד.
גילה גמליאל:
אני חושבת שצריך לתת תשומת לב לדבר אחד: הייתה כאן בקשה מאיתנה בתחילת הישיבה שבכל מקום שיש שינוי מהמצב של הבנקים יש להעיר ולהביא לתשומת לבנו.
גילה גמליאל:
אבל מה שזה אומר שלא הייתה צריכה לעלות השאלה של באסל על מנת להעיר את תשומת הלב שלנו – זאת הייתה הדרישה.
גילה גמליאל:
אתם צריכים לצאת מנקודת הנחה שאנחנו לא מעורים, החוק לא נמצא לפנינו.
<הילה בן חיים:
עדיין לא התחלנו להקריא.
באסל גטאס:
המהותי, לדעתי, לדעתי כללים שקבע המפקח, פה יכולה להיות לקונה שבעוד 10 שנים תהיה בכיה לדורות כי נתנו לו שיקול דעת אדיר ללא כל מעצורים והכול במסגרת הכללים שהוא מדבר עליה – אני רוצה שנגיד את הכללים ואז יהיה לו את שיקול הדעת.
באסל גטאס:
נגיד: כך שלא יהיה לאותו בעל שליטה שתי קופות גמל דומות או שתי קרנות פנסיה דומות במסגרת - - -
<הילה בן חיים:
המצב החוקי היום הוא שהממונה יכול לאשר לאותו בעל שליטה להיות עם כמה קרנות פנסיה.
<הילה בן חיים:
אנחנו מציעים את התיקון הזה על מנת לחשק את ידיו של הממונה ולא להפך.
<הילה בן חיים:
היום המצב הוא שאין הגבלה.
<הילה בן חיים:
זה מקשיח או מצמצם את שיקול הדעת שלו ולא מרחיב אותו.
ניסן סלומינסקי:
גם אם כתוב כאן דבר שהוא בלתי אפשרי שיחול על הבנקים בכלל, תגיד שזה שונה מהבנקים כי לא תמיד אנשים שמים לב וברגע שאתה אומר את זה – אדם יסתכל ויחליט ויראה.
<אייל לב-ארי:
יש לי שאלה לגבי (ב3): אתם אומרים שאתם רוצים לעשות הסדר דומה למה שקיים בפיקוח על שירותים פיננסיים וקופות גמל.
<אייל לב-ארי:
עד כמה שלי זכור, ההסדר הזה בקופות גמל קיים כבר בחוק ההסדרים של שנת 2010-2009, שאז נקבע האיסור על אותו סוג של קרנות בידי אותו גוף פיננסי.
<אייל לב-ארי:
ראשית, כמו שזה עלה, מה הקשר לנושא של ההפרדה ריאלי/פיננסי לפרק עצמו, ושנית – אם הוא לא קשור, מדוע כבר בהזדמנות הזו ולא בתיקון יותר מוקדם לחוק הפיקוח?
<הילה בן חיים:
כמו שהסברתי, אם אכן תעבור הפרדה בין ריאלי לפיננסי, יהיו שינויים מבניים בשוק ובאמת חלק מהנכסים הפיננסיים יכול להיות שיימכרו.
<הילה בן חיים:
כדי למנוע מצב שיופעלו לחצים להחזיק שתי קרנות פנסיה במקביל על ידי אותו בעל שליטה אנחנו מבקשים את התיקון הזה.
<הילה בן חיים:
אנחנו חושבים שזה מאוד קשור כי כמו שאנחנו מכשירים את הגוף ללא גרעין שליטה כאיזושהי פלטפורמה שתומכת בתיקון החקיקה העיקרי, כך אנחנו גם רוצים להכשיר דברים אחרים שיכולים לגרום לנו בעיות ביישום של החוק העיקרי.
<אייל לב-ארי:
אבל אותו תיקון בחוק הפיקוח על קופות גמל - - -
<הילה בן חיים:
נבע בגלל צמצום קופות גמל בגלל - - -
<אייל לב-ארי:
נכון – בגלל רכישות והתמזגויות - - -
<הילה בן חיים:
לא.
<הילה בן חיים:
זה היה בגלל העיקרון שלנו שהיו המון קופות גמל בשוק - - -
<אייל לב-ארי:
או שפתחו כמה סוגים מאותה קופה או שהיו גם מצבים שהיו קופות שהתמזגו בתוך קופות אחרות ואז נוצרה אינפלציה של קופות זהות.
<אייל לב-ארי:
המצב הזה, אם כך, יכול להיות קיים בלי קשר לפרק ד' אל הוא יכול להיות במהלך הדברים הרגיל.
<הילה בן חיים:
זה לא טבעי שזה קורה בקרנות פנסיה.
<הילה בן חיים:
המנגנון הכלכלי הוא אחר מקופות גמל בגלל הביטוח ההדדי.
<אייל לב-ארי:
אבל חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) גם מתייחס לנושאים פנסיוניים אם אני זוכר נכון.
<אייל לב-ארי:
יש לך כאן שני חוקים שמסדירים הסדרים פנסיוניים ולכן אני שואל שוב: למה לא נעשה גם בביטוח ב-2010-2009 כשתקנו את חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)?
<נטע דורפמן-רביב:
אתה שואל למה לא עשינו את זה לפני 4 שנים?
<אייל לב-ארי:
לא רק למה לא עשיתם את זה לפני 4 שנים אלא מה עשיתם במהלך 4 השנים אלה שאפשר היה לעשות את זה גם בחוק הפיקוח.
<נטע דורפמן-רביב:
כיום יש בעל שליטה אחד ששולט בשתי קרנות פנסיה.
<נטע דורפמן-רביב:
לעומת זאת, לפני התיקון ב-2009 המצב התדיר בשוק היה שחברה מנהלת היו לה הרבה מאוד קופות גמל שהיו אותו דבר.
<נטע דורפמן-רביב:
גם לפני חקיקת בכר, כשקופות הגמל היו אצל הבנקים, לכל בנק היו כמה קופות גמל שהיו עם שמות שונים אבל נתנו אותו דבר לעמיתים.
<נטע דורפמן-רביב:
התיקון ב-2009 נועד לטפל בבעיה הזאת שיש לך חברה מנהלת, יש לה ריבוי של קופות גמל.
<נטע דורפמן-רביב:
זאת הייתה תופעה ייחודית לתחום קופות הגמל שהן לא קרנות פנסיה.
<נטע דורפמן-רביב:
כעת כשאנחנו יודעים שהשוק עלול, עשוי – כל אחד מנקודת מבטו – להשתנות אנחנו רוצים שאותה הוראה מ-2009, שלא באמת היינו זקוקים לה אז בתחום הפנסיה כי אותה תופעה לא הייתה קיימת, תחול גם על קרנות הפנסיה וזאת כהכנה לשינויים הצפויים בשוק.
<נטע דורפמן-רביב:
לכן, ב-2009 טיפלנו בתופעה שלא הייתה קיימת.
<נטע דורפמן-רביב:
אנחנו מכינים את עצמנו לתיקון שכנראה יקרה בשוק.
באסל גטאס:
אין לנו ויכוח – על זה אנחנו מסכימים.
באסל גטאס:
אבל למה את נותנת - - -
ניסן סלומינסקי:
הוא שאל משהו אחר.
ניסן סלומינסקי:
הוא שאל למה עכשיו צריכים את זה, הרי זה למעשה דבר שהיה אפשר לעשות אותו גם קודם.
ניסן סלומינסקי:
את מסבירה שאז הסיכוי שזה יקרה היה די קטן ועכשיו תהיה יותר אפשרות ולכן מכניסים את זה.
באסל גטאס:
בכל זאת את משאירה פתח שאכן זה יתקיים.
באסל גטאס:
אם המפקח על הביטוח יחליט שאותו בעל שליטה יכול להחזיק בשתי קופות גמל דומות, הוא ייתן לו את הרישיון.
באסל גטאס:
בכל מקרה, התקנות האלה צריכות לעבור ועדת כספים או צריך לציין את זה?
באסל גטאס:
אם אנחנו אומרים: אלא על פי כללים שיקבע המפקח בהסכמת ועדת הכספים?
ניסן סלומינסקי:
ניכנס לנושא של שתי קופות פנסיה או גמל?
ניסן סלומינסקי:
אנחנו נדע להבחין בין זה לזה?
באסל גטאס:
הכללים שקובע המפקח על הביטוח לא צריכים אישור ועדת הכספים?
<ברוך לוברט:
לא.
<ברוך לוברט:
הם עוברים התייעצות בוועדה מייעצת, ועדה חיצונית, שמוסדרת בחוקי הפיקוח שלנו.
<ברוך לוברט:
אני רק מזכיר בהקשר הזה שצריך לזכור שגם מי שנותן את ההיתר זה המפקח, לכן המפקח הו זה שייקבע את הכללים.
<ברוך לוברט:
אותו אחד שמתיר הוא אותו אחד שיכול לאסור, אותו אחד שיאסור הוא אותו אחד שמתיר.
<ברוך לוברט:
אני רק אומר שצריך לזכור שהכללים שייקבע המפקח הוזה שנותן את ההיתר והא בעל הסמכות לתת את ההיתר ולכן אני לא חושב שצריך כל-כך לחשוש בהקשר הזה.
מרב מיכאלי:
אני מנסה להבין אם הסעיף הזה מבטיח שלא יקרה שגופים מוסדיים ישלטו בגוף המוסדי שהוא ללא גרעין שליטה דרך האחזקות של הציבור שהם יקנו בו.
מרב מיכאלי:
האם הסעיף הזה רוצה להבטיח את זה בכלל?
<ברוך לוברט:
הסעיף הזה לא קשור למבטח ללא שולט.