GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נטע דורפמן-רביב:
רבע אחוז מתאגיד גדול זה הרבה מאוד כסף – זה נראה זניח כרבע אחוז אבל זה יכול להיום סכום מאוד-מאוד גבוה.
<נטע דורפמן-רביב:
האחוז הזה נקבע בבנקים.
<אייל לב-ארי:
אפשר היה גם פה לשחק עם חצי אחוז, אחוז.
<נטע דורפמן-רביב:
נראה לנו שיהיה מוזר שבשני חוקים שמדברים על אותו נושא – אחד בבנקים ואחד בביטוח – יהיו אחוזים שונים.
<נטע דורפמן-רביב:
דברים שאפשר היה – השארנו כמו בבנקים.
<אייל לב-ארי:
יש לי שאלה לגבי פסקה (4): "לדעת שר האוצר אינו ראוי לכהן כחבר הוועדה".
<אייל לב-ארי:
גם הפסקה הזאת היא רחבה.
<אייל לב-ארי:
למה לא להסתפק, למשל, בפסקאות על אדם שעבר עבירה שמפאת חומרתה וכדומה לא יוכל לכהן?
<אייל לב-ארי:
גם זה בגלל ההתאמה עם חוק הבנקאות?
<אורנה ואגו:
יש התאמה עם חוק הבנקאות.
<אורנה ואגו:
ההצעה באה דווקא ממשרד המשפטים והכנסת קיבלה אותה.
<אורנה ואגו:
היה סעיף שדיבר על "לא הורשע" וכולי – הסעיף הסטנדרטי – אבל ביקשו להוסיף את זה בגלל שיש מקרים בהם האינטגריטי של אדם פגוע אבל הוא לא הורשע, לא הוגש נגדו כתב אישום.
<אורנה ואגו:
הוועדה הזו צריכה להיות נקיה.
<אורנה ואגו:
לא יכלו לכלול את כל המקרים - - -
ראובן ריבלין:
אני אומר לא לעניין הזה.
ראובן ריבלין:
כאשר שר האוצר מתמנה – אין עליו מגבלה כזאת.
<אורנה ואגו:
אני לא אחראית לחקיקה - - -
ראובן ריבלין:
אני רוצה לשאול אותך: נגיד שמתמנה שר אוצר - - -
ניסן סלומינסקי:
רובי, זה קורה לכולם.
ניסן סלומינסקי:
אתה לא יכול לגשת למכרז רגיל אלא אם כן, נניח, יש לך תואר שני, אבל שר או ראש ממשלה או חבר כנסת, אפילו את הליבה לא חייב ללמוד.
ראובן ריבלין:
עם כל הכבוד, מתן סמכות בידי בשר-ודם בצורה כל-כך גורפת לא נראית בעיני.
ראובן ריבלין:
אתה רוצה להשאיר את זה?
ראובן ריבלין:
תשאיר את זה.
ראובן ריבלין:
אני מבקש כבר הסתייגות.
ניסן סלומינסקי:
לכן שאלתי, רובי - - -
ראובן ריבלין:
השר לא ימנה אותו לא בגלל שלא נראה לו – הוא ימצא סיבת סיבות אחרות.
ראובן ריבלין:
פה נותנים סמכות: אתה גאון ועוד אבל אתה לא מוצא חן בעיני שר האוצר.
ראובן ריבלין:
אלו דברים שבמהלך עניינים רגיל הם החיים שלנו, ככה מתנהלים – אבל לכתוב את זה בחוק?
ראובן ריבלין:
את עוד מסבירה לי כמשרד המשפטים, שגם כאשר הוא עובר את כל מדורי החוק, כאשר הוא לא מקפיד על קלה כחמורה, להיות צח כשלג, אז פתאום יכול שר האוצר לקבוע שהוא לא מתאים.
ניסן סלומינסקי:
אבל מינוי דירקטורים - - -
<נטע דורפמן-רביב:
אבל למה זה נדרש?
ראובן ריבלין:
הרי זה יבוא לבג"ץ יום אחד כי זה מכפיש את שמו.
<אורנה ואגו:
להיפך.
<אורנה ואגו:
אנחנו לא יכולים לכסות את כל המקרים - - -
ראובן ריבלין:
אני אתן לך דוגמה ואסביר לך מה הבעיה - - -
<אורנה ואגו:
נניח שהיה דין משמעתי והוא הורשע בדין משמעתי.
<אורנה ואגו:
בדרך כלל זה לא בסעיפים הסטנדרטיים של הכשירות - - -
ראובן ריבלין:
אבל פה מקנים לשר – הואיל והוא נותן את המינוי אז אומרים לו: אם אתה לא רוצה מכל סיבה אחרת שלא מוצאת חן בעיניך.
ראובן ריבלין:
נגיד שעברתי את כל ההליכים והמליצו עלי והוועדה המליצה עלי ובסוף בא השר ואומר: לא, אתה לא - - -
<אורנה ואגו:
אבל זה גם נתון לעתירה.
ניסן סלומינסקי:
רגע.
ניסן סלומינסקי:
מה הוועדה הזאת עושה?
<נטע דורפמן-רביב:
תפקידה של הוועדה הוא או להציע דירקטורים בגוף מוסדי בלי גרעין שליטה או למנות דירקטורים במצב בו פעמיים לא מצליחים למנות באסיפה - - -
ראובן ריבלין:
עכשיו, הוועדה קבעה שסלומינסקי יהיה ובא שר האוצר ואומר: לא יהיה.
ראובן ריבלין:
הוא צריך לחתום, לא?
ראובן ריבלין:
החתימה היא חתימה קיומית – היא לא חתימה פורמלית.
ניסן סלומינסקי:
אז אם הוא לא רוצה – הוא יכול לא לחתום, זה תמיד ככה.
ראובן ריבלין:
אבל אז אתה יכול להכריח אותו לחתום - - -
ניסן סלומינסקי:
אחרת מה החוכמה שלו לחתום?
ניסן סלומינסקי:
אבל תסבירו.
<נטע דורפמן-רביב:
יש פה שר אוצר שממנה את השופט, היושב-ראש, לפי הצעת שר המשפטים; את שני החברים הנוספים מציע יושב-ראש הוועדה בהתייעצות עם יושב-ראש הרשות לניירות ערך; שני דירקטורים חיצוניים שמציע יושב-ראש הוועדה.
<נטע דורפמן-רביב:
מה שאמרו זה כאשר שר האוצר ממנה, לא יכול היות שהוא יהיה חותמת גומי מוחלטת ולכן יש לאפשר לו, אם הוא חושב שאדם מסוים אינו ראוי, לא לקבלו.
<נטע דורפמן-רביב:
לא רצו לעשות רשימה של - - -
ניסן סלומינסקי:
לשלוח דירקטורים, אתה יודע, צריך את השר האחראי - - -
ראובן ריבלין:
לא הייתי מזדעק לולא ההסבר של משרד המשפטים: יש אדם שהוא פורמלית לא כך וכך אבל שר האוצר יכול לומר שאם הוא לא טוב בעיני הציבור אז – אתה קובע מה הקריטריונים שבו הוא יכול לפסול – אבל פה נאמר שהוא יכול לפסול מכל סיבה שהיא.
<אייל לב-ארי:
יש גם מסננות.
<אייל לב-ארי:
יש מסננות במינוי עצמו.
ראובן ריבלין:
בוודאי שיש מסננות כי זו החלטה מנהלית שהשר מקבל.
<אייל לב-ארי:
יש את המסננת של הצעת שר המשפטים אחרי התייעצות עם נשיא בית המשפט העליון לגבי יושב-ראש הוועדה - - -
ראובן ריבלין:
מה המגבלה של שר האוצר?
<אייל לב-ארי:
לגבי שני חברים שמציע יושב-ראש הוועדה שהוא שופט בדימוס, בהתייעצות עם יושב-ראש רשות ניירות הערך ואז יש את הקריטריונים של "אנשי משק וכלכלה המתקיים בהם האמור בסעיף 16(א) בחוק החברות הממשלתיות שזה סעיף כשירות לכהונה.
ראובן ריבלין:
כל אלו שעברו צריכים את אישור שר האוצר?
<נטע דורפמן-רביב:
זה בדיוק הסעיף – שר האוצר מקבל את ההצעה ואנחנו חשבנו שצריך להיות סעיף שאומר שרק אם הוא סבור שאדם לא ראוי לכהן כחבר הוועדה – הוא יכול שלא למנות.
ראובן ריבלין:
כתוב: "לא ראוי".
ראובן ריבלין:
חברים - - -
<אייל לב-ארי:
אבל מה זה "לא ראוי"?
<נטע דורפמן-רביב:
הוא לא ראוי – אחרת יוצא ששר האוצר הוא חותמת גומי לחלוטין של אותם מציעים ואין לו שיקול דעת - - -
ראובן ריבלין:
בין חותמת גומי לבין "לא ראוי" יש הבדל.
מרב מיכאלי:
בעצם איפה כתוב שהוא חותם?
<נטע דורפמן-רביב:
אנחנו אומרים שרק כאשר אדם לא ראוי – שר האוצר לא ימנה אותו.
<נטע דורפמן-רביב:
כלומר, כל ההצעות האלה, אם מדובר - - -
מרב מיכאלי:
את זה אני מבינה.
מרב מיכאלי:
איפה כתוב שהוא חותם?
<נטע דורפמן-רביב:
ההליך קובע איך הוא ימנה: שופט בדימוס - - -
ראובן ריבלין:
יש פה בעיה.
ראובן ריבלין:
ברמה הפוליטית, הוא לא רוצה אותו פוליטית - - -
ניסן סלומינסקי:
הרעיון של מינוי דירקטורים - - - השר הממונה וראש הממשלה, נכון?
ניסן סלומינסקי:
יכול להיות מישהו שלא מוצא חן בעיניו – הוא לא עושה.
ראובן ריבלין:
אבל "לא ראוי"?
ניסן סלומינסקי:
לא ראוי – מדבר על סמכות יותר גדולה - - -
ראובן ריבלין:
- - - אני ממנה את סלומינסקי או לא ממנה אותו – רשאי שר האוצר שלא למנות.
ראובן ריבלין:
אבל פה כתוב: "לא ראוי" - - -
ניסן סלומינסקי:
פה הגבילו אותו.
ניסן סלומינסקי:
להפך, הגבילו אותו, הגבילו קצת אותו.
ראובן ריבלין:
מה זה "לא ראוי"?
ראובן ריבלין:
ואף על פי שאינני כדאי וראוי – קבל תפילתי כתפילת זקן.
ראובן ריבלין:
מה זה "ראוי"?
ניסן סלומינסקי:
אז מה אתה מציע?
ניסן סלומינסקי:
ששר האוצר על פי דעתו - - -
ראובן ריבלין:
"לא ראוי" זה דבר שהוא בעל משמעות - - -
ניסן סלומינסקי:
רובי, אם היה כתוב, נניח: לדעת שר האוצר - - -
ראובן ריבלין:
לדעת שר האוצר לא למנות אותם - - -
ניסן סלומינסקי:
זה היה טוב?
ראובן ריבלין:
- - - אז הוא לא רוצה אותי כי אני מחירות או מק"י – זאת תעודת כבוד בשבילי – אבל שהוא יאמר עלי שהוא לא ממנה אותי לא כי אני חירות
ראובן ריבלין:
ניק אלא כי אני מגמגם, זה לא - - -
ניסן סלומינסקי:
רובי, אתה הולך רחוק כשאתה מוכן לתת לו כמו שקיים.
ניסן סלומינסקי:
הבנתי את מה שאתה אומר.
ראובן ריבלין:
תרשום לי הסתייגות לסעיף הזה.
ניסן סלומינסקי:
הם רצו כאן להגביל אותו שלא ייקח מבחינה פוליטית – אם כי גם זה יכול להיות, כל מי שלא הצביע לבית היהודי הוא לא ראוי בכלל לכהן, זה בסדר גמור.
ראובן ריבלין:
קשה מאוד – השר יקבע שיש בן אדם שאינו ראוי על פי שיקול דעתו?
<נטע דורפמן-רביב:
קודם כל, ברגע שאדם ממנה, אז כדי שהוא לא ימנה כשיש לו - - -
ראובן ריבלין:
אל תמנה אותי אבל אל תעליב אותי.
ניסן סלומינסקי:
אז הגבילו אותו רק לדברים שלא ראוי.
ניסן סלומינסקי:
אתם יודעים מה, שמעתם את ההערה של רובי?
ניסן סלומינסקי:
תחשבו, רבותי המלומדים, שמעתם את ההערה, זה לא בא להגביל את שר האוצר, להפך - - -
<נטע דורפמן-רביב:
רוצה להרחיב.
ניסן סלומינסקי:
לא להרחיב.
ניסן סלומינסקי:
הוא גם לא רוצה להרחיב.
ניסן סלומינסקי:
הוא אומר שלא יכול להיות ששר אוצר נותנים לו סמכות לא למנות מישהו – זה בסדר – אבל להדביק על אותו אחד את המילה "לא ראוי"?
ניסן סלומינסקי:
נניח שאני לא רוצה למנות מישהו בגלל שהוא הצביע לליכוד ואני אגדיר את זה בגלל שהוא לא ראוי?
ניסן סלומינסקי:
תגיד פשוט בגלל שאתה לא רוצה – זה מכובד.
ניסן סלומינסקי:
אבל לא להגדיר אותו "לא ראוי".
<אורנה ואגו:
אנחנו בהחלט לא חושבים שזה מכובד שלא למנות אותו - - -
ניסן סלומינסקי:
אבל אם את לא מגדירה מה זה "לא ראוי" - - -
<אורנה ואגו:
אנחנו מגבילים את שיקול הדעת - - -
ניסן סלומינסקי:
אבל מה זה "לא ראוי"?
ניסן סלומינסקי:
בעיני מי שהצביע לליכוד – לא ראוי.
ניסן סלומינסקי:
הבנתם את העניין?
ניסן סלומינסקי:
תחשבו על איזה נוסח.
מרב מיכאלי:
אפשר להגיד שהחלטת הוועדה דורשת את חתימתו של שר האוצר.
<נטע דורפמן-רביב:
אפשר להגיד ששר האוצר סבור שאינו מתאים.
<נטע דורפמן-רביב:
אולי "אינו מתאים" זה פחות מעליב?
ראובן ריבלין:
הרבה פחות מעליב.
ראובן ריבלין:
הוא לא מתאים לדעת שר האוצר משום שהוא לא מהמפלגה שלו – בסדר.
ניסן סלומינסקי:
אני מבקש, שמעתם את ההערה של רובי, שהיא הערה נכונה, תחשבו על איזה נוסח שנותן את הפתרון שאנחנו רוצים כולם.
<אורנה ואגו:
כל נוסח שיהיה פחות מעליב ייתן יותר שיקול דעת לשר האוצר.
<אורנה ואגו:
השאלה האם אתם רוצים להרחיב את שיקול הדעת שלו.
ניסן סלומינסקי:
לא יודע – תמצאו נוסח.
<אייל לב-ארי:
זה לא להרחיב – זה לתחם.
ניסן סלומינסקי:
אורנה, תחשבו יחד, אתם חכמים – אני רואה שאין נציגים ממשרד המשפטים – אבל תתייעצו גם איתם ותביאו נוסח אחר.
ניסן סלומינסקי:
רובי, הם יחשבו על נוסח ואם יהיה לך רעיון מניסיונך העשיר, תן להם, ויביאו נוסח אחר.
ראובן ריבלין:
מאה אחוז.
ראובן ריבלין:
אני מציע למשרד המשפטים להתעמק בעניין זה – תתייעצו על עניין ה"לא ראוי".
ניסן סלומינסקי:
בסדר, ביקשנו.
ראובן ריבלין:
זה איש שאומר: הוא לא ראוי.
ראובן ריבלין:
מה זה לא ראוי?
ראובן ריבלין:
מי שם אותך לקבוע שאני לא ראוי?
ראובן ריבלין:
ומה אם אתה לא ראוי?
ראובן ריבלין:
תגיד שיש לנו שר לא ראוי בקנה מידה מוסרי, בקנה מידה חברתי - -
ניסן סלומינסקי:
לא הבנתי – יש שר שהוא ראוי?
ראובן ריבלין:
יש.
ראובן ריבלין:
- - והוא יקבע מי לא ראוי.
ניסן סלומינסקי:
טוב, הבנו.
<טמיר כהן:
- - - אנחנו רוצים לקצר.
ראובן ריבלין:
די, זה בכלל לא חשוב - - -
ניסן סלומינסקי:
רבותי, תמצאו נוסח ראוי למילה לא ראוי.
מרב מיכאלי:
חבר הכנסת העיר בצדק שהנגיד הוא לא פוליטיקאי או לפחות לא בהגדרה, ויש הבדל בין האינטרסים השונים - - -
ראובן ריבלין:
אין בן אדם שהוא פוליטיקאי - - -
ניסן סלומינסקי:
הבנו.
ניסן סלומינסקי:
הם ימצאו נוסח ראוי למילה.
ראובן ריבלין:
- - - הוא יאמר מי ראוי ומי לא?
ניסן סלומינסקי:
רובי, די.
ניסן סלומינסקי:
רבותי, חבל – סיכמנו שאתם תמצאו נוסח ראוי למילה לא ראוי.
ניסן סלומינסקי:
הלאה.
ראובן ריבלין:
בעיניו ובעיני בנו.
ניסן סלומינסקי:
ובתנאי שלא עבר את הרף שעליו נדון בחלק ההוא – כמה זה הרף?
<ברוך לוברט:
"תקופת כהונה 41טו.
<ברוך לוברט:
(א) חבר ועדה האמור בסעיף 41יג(ב)(1) ו-(2) יתמנה לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים, וניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת.
<ברוך לוברט:
(ב) חבר ועדה האמור בסעיף 41יג(ב)(3) יתמנה לתקופה של שנתיים, והוא יכהן כחבר הוועדה כל עוד הוא מכהן כדירקטור חיצוני או כדירקטור בלתי תלוי, במבטח, כאמור באותו סעיף, וניתן לשוב ולמנותו לתקופות כהונה נוספות, ובלבד שלא יכהן ברציפות במשך תקופה העולה על שלוש שנים.
<ברוך לוברט:
ההוראה הזאת באה להבטיח שמצד אחד יהיה ניתן להאריך את תקופת הכהונה של חברי הוועדה לאחר שהם צברו ניסיון ומהצד השני להבטיח את התחלופה שלהם כדי להגביל את ההשפעה.
<ברוך לוברט:
ני מציין פה כבר שאנחנו יודעים שבסעיף 41טו(ב) נצטרך לעשות שינוי בעקבות ההערות שיש לפיקוח על הבנקים ביישום של הנושא של תקופות הכהונה של הדירקטורים החיצוניים.
<ברוך לוברט:
כפי שאמרתי אנחנו נבוא עם תיקון מוצע.
<ברוך לוברט:
"הפסקת כהונה 41טז.
<ברוך לוברט:
חבר הוועדה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה: (1) התפטר במסירת כתב התפטרות לשר האוצר; (2) שר האוצר החליט להפסיק את כהונתו בשל אחת מאלה: (א) נבצר ממנו למלא את תפקידו או שאין הוא ממלא את תפקידו כראוי; (ב) התקיימה בו אחת העילות הפוסלות אותו מלהיות כשיר לכהונה.
<אייל לב-ארי:
אם הוא פסק מלהיות דירקטור חיצוני – אני יכול להבין.
<אייל לב-ארי:
אבל מה זה: "אחת העילות הפוסלות אותו מלהיות כשיר לכהונה"?
<אייל לב-ארי:
איפה הפסילה?
<ברוך לוברט:
יש תנאי כשירות.
<ברוך לוברט:
ב-41יד(ב) קראנו שיש תנאי כשירות לגבי אחזקה שלו, של קרובו, באמצעי שליטה; האם הייתה להם זיקה למבטח או לא – ברגע שהתקיימה אחת העילות הלאה - - -
<אייל לב-ארי:
התקיימה אחת העילות בסעיף 41יד, לא פוסלות אותו מלהיות כשיר לכהונה – לי לא ברור.
<טמיר כהן:
לא בצורה גורפת.
<טמיר כהן:
אפשר להפנות לשם.
<ברוך לוברט:
אפשר לכתוב: לפי אחת העילות בסעיף 41יד.
<ברוך לוברט:
"סדרי עבודה 41יז.
<ברוך לוברט:
(א) רוב חברי הוועדה יהיו מניין חוקי בישיבותיה ובלבד שברוב חברי הוועדה כאמור אין רוב לחברים שמונו לפי סעיף 41יג(ב)(3).
<ברוך לוברט:
(ב) החלטות הוועדה יתקבלו ברוב קולות של חבריה המשתתפים בהצבעה; היו הקולות שקולים יהיה ליושב ראש הוועדה קול נוסף.
<ברוך לוברט:
(ג) הוועדה תקבע לעצמה את סדרי עבודתה, לרבות את דרך בחירת הדירקטור שתמנה כאמור בסעיף 41ב1(ב) ואת דרך בחירת המועמד לכהונת דירקטור שתציע לאסיפה הכללית כאמור בסעיף 41יא; סדרי עבודת הוועדה יאושרו בידי המפקח ויפורסמו באתר האינטרנט של משרד האוצר.
ניסן סלומינסקי:
דורשים השתתפות פיזית של האנשים, נכון?
ניסן סלומינסקי:
אין כאן מישהו שיכול למנות או נותן ייפוי כוח, אין כזה מושג של ייפויי כוח.
<ברוך לוברט:
החברים צריכים להיות בפועל.
<ברוך לוברט:
גם לגבי הישיבות צריך שלא יהיה רוב לדירקטורים החיצוניים שלגביהם מתקיים הדיון באותו מבטח.
<אייל לב-ארי:
אז חסרה כאן, ראשית, הוראה שבתוך המניין החוקי יהיה לפחות נוכח היושב-ראש, ואם אין דרישה שיהיה יושב-ראש הוועדה – מי יהיה במקומו?
<אייל לב-ארי:
לפי מה שאתה אומר זה יהיה אולי אחד משני הפרופסורים.
<אייל לב-ארי:
אמנם יש כאן את העניין של ההגדרה של סדריה עבודה, אבל השאלה מי ינהל את דיוני הוועדה נראה לי קצת יותר מרמה של קביעת סדרי עבודה.
<ברוך לוברט:
החקיקה הזאת תואמת את ההוראות בפיקוח על הבנקים וכחלק מסדרי העבודה יוכלו לקבוע - - -
<אייל לב-ארי:
אז אפשר לתקן אותה – היא לא תחרוג ממנה פרשנית, להבדיל מהקביעה "סותרת כל הוראת דין" אם נגיד שמי שיהיה נוכח שם יהיה היושב-ראש - - -
<ברוך לוברט:
השאלה אם באמת זאת הנורמה שרוצים להנהיג, שיהיה חייב - - -
<אייל לב-ארי:
אם רצינו שהיושב-ראש יהיה שופט עליון בדימוס או שופט בית משפט מחוזי, אז אולי מן הראוי שהוועדה תתנהל בנוכחותו.
ניסן סלומינסקי:
אתה רוצה שהיושב-ראש יהיה - - -
<אייל לב-ארי:
חלק מהמניין החוקי יהיה היושב-ראש.
<ברוך לוברט:
יש סיכוי שהוא לא יהיה?
<אייל לב-ארי:
מה ברור, אדוני?
ניסן סלומינסקי:
אני שואל אותם – מבחינת
ניסן סלומינסקי:
כם זה ברור שבלי היושב-ראש הישיבה לא מתקיימת?
<ברוך לוברט:
לא, זה לא ברור.
<ברוך לוברט:
אני אומר שלקחנו את ההסדר מהבנקים - - -
ניסן סלומינסקי:
זאת אומרת, גם אם היושב-ראש לא מגיע – מקיימים את הישיבה?
<נטע דורפמן-רביב:
רצינו שלא יהיה רוב לדירקטורים שמטעם אותו גוף, זה הדבר היחידי שמעניין אותנו בחקיקה הראשית.
<נטע דורפמן-רביב:
חשבנו שנכון יהיה שהגוף יקבע לעצמו וזה יאושר על-ידי המפקח.
<נטע דורפמן-רביב:
אנחנו מציעים שהיושב-ראש שיהיה והחברים יחליטו מה נראה להם מתאים וכמובן שהן יצטרכו את האישור של המפקח.
ניסן סלומינסקי:
אז כל גוף צריך לקבוע את כל הכללים?
ניסן סלומינסקי:
הוא צריך לקבוע את הכללים והוא יכול להחליט שגם אם אין יושב-ראש, אז הוא יחליט מי ינהל את הישיבה כראות עיניו?
ניסן סלומינסקי:
אין הנחיות כלליות?
<נטע דורפמן-רביב:
הדברים הבסיסיים שקבענו הם: שהרוב יהיה מניין חוקי; שיהיה רוב קולות חברים; שאם הקולות שקולים אז היושב-ראש יכריע.
<נטע דורפמן-רביב:
חשבנו שאת היתר אפשר להשאיר לגמישות לוועדה עצמה.
<נטע דורפמן-רביב:
אם חברי הכנסת סבורים שיש מקום להוסיף עוד הוראות שאי אפשר להתנות עליהן בחקיקה ראשית - - -
ניסן סלומינסקי:
אני שואל רק אם זה לא היה ברור – לי זה היה ברור – ולכן לא כתבתם.
ניסן סלומינסקי:
אתם אפילו נותנים לו קול נוסף במקרה של שהקולות שקולים.
<נטע דורפמן-רביב:
יכול להיות מצב תיאורטי שיש צורך דחוף במינוי או בהצעה אבל נבצר מהיושב-ראש להגיע – המשמעות היא שהוועדה הזאת לא תתפקד אם לא נמנה יושב-ראש אחר.
<נטע דורפמן-רביב:
אם מאפשרים לוועדה לקבוע במצבים כאלה מחליף או ממלא מקום - - -
ניסן סלומינסקי:
זאת אומרת שאין הנחיות כלליות?
<נטע דורפמן-רביב:
רצינו לאפשר גמישות לאותו גוף לפעול כי אם הגוף הזה לא יוכל לעבוד ונהיה במצב שצריכים אותו, אז מצבנו קשה וגם לא בטוח שהדירקטוריון יכול לעבוד כי זה מצב שבו לא מצליחים למנות פעמיים ואם - - -
מרב מיכאלי:
איך זה עובד היום אם הוועדה קיימת עם יושב-הראש וסדרי העבודה?
מרב מיכאלי:
מי מחליף את יושב-הראש והאם יושב-ראש חייב להיות חלק – במקרה זה: חייבת - - -
<אורנה ואגו:
יש נהלים – שעוד לא אושרו אבל הם בהליכים מאוד מתקדמים – שהוועדה הקיימת, שלושת החברים שכבר נבחרו לוועדה הקיימת מנסחים ועובדים עליהם.
ניסן סלומינסקי:
לא שאלנו על הוועדה הזאת אלא באופן כללי, בכל גוף שקיים, לא חשוב מי - - -
מרב מיכאלי:
בוועדה קיימת – זה מה שאני שואלת: איך היא עובדת?
<נטע דורפמן-רביב:
גם בדירקטוריון, לפעמים יש מצבים שיושב-ראש הדירקטוריון - - -
ניסן סלומינסקי:
אז מה הפרוצדורה כשהיושב-ראש לא יכול הגיע?
ניסן סלומינסקי:
יש בטח פרוצדורה, לא?
<נטע דורפמן-רביב:
תלוי מה כתוב.
ניסן סלומינסקי:
כל דירקטוריון קובע לעצמו פרוצדורה שונה?
ניסן סלומינסקי:
זה התקנון?
<אורנה ואגו:
זה אמור להיות קבוע בתקנון.
ניסן סלומינסקי:
מה הפרוש?
ניסן סלומינסקי:
נניח צריך לכנס בדחיפות את הדירקטוריון והיושב-ראש נמצא בפולין.
ניסן סלומינסקי:
אז מה?
ניסן סלומינסקי:
מתכנס הדירקטוריון וקובע את הכללים?
<אורנה ואגו:
תלוי במסגרת החוקית.
<אורנה ואגו:
בוועדה לפי חוק הבנקאות (רישוי) קבענו את מסגרת סדרי העבודה.
<אורנה ואגו:
הוועדה קובעת את סדרי עבודתה אבל היא לא יכולה לשנות ממה שכתוב כאן:
<אורנה ואגו:
רוב חברי הוועדה יהיו מניין חוקי בישיבותיה – אני מקריאה מהחוק שלנו – החלטות הוועדה יתקבלו ברוב קולות.
<אורנה ואגו:
הם לא יכולים לשנות את זה.
<אורנה ואגו:
את סדרי העבודה: איך הם מתכנסים, איך הם מוציאים קול קורא לציבור, איך הם בוחרים מבין מאות הבקשות שמוגשות אליהם - - -
ניסן סלומינסקי:
שלושה מתוכם יכולים לכנס את הוועדה או מישהו מהם יכול לצלצל לכולם ולהזמין אותם לישיבה?
<נטע דורפמן-רביב:
אלו סדרי העבודה שמאושרים על-ידי המפקח.
<נטע דורפמן-רביב:
צריכים לקבוע סדרי עבודה - - -
<אורנה ואגו:
וסדרי העבודה יפורסמו באתר האינטרנט.
מרב מיכאלי:
פה כתוב: "היו הקולות שקולים – יהיה ליושב-ראש הוועדה" - - -
<חני פרץ:
באותה ישיבה מישהו שמתפקד כיושב-ראש.
<חני פרץ:
אם הנוהל מאפשר בהעדר היושב-ראש למישהו אחר למלא את מקומו לצורך אותה ישיבה עצמה – זאת יכולה להיות אחת האפשרויות.
מרב מיכאלי:
הוועדה הזאת יכולה לקבוע לעצמה אם יהיו ישיבות בהעדרה של יושבת-הראש או לא?
<חני פרץ:
היא יכולה, אבל כל הנוהל שלהם צריך להיות מאושר על-ידי המפקח.
<נטע דורפמן-רביב:
רצינו לאשר גמישות לוועדה – חשבנו שיש דברים מאוד בסיסיים שחשובים לנו בחקיקה: אם הוועדה תתכנס ותראה שצריך תיקונים ונצטרך ללכת לחקיקה ראשית בכנסת וזה יכול לקחת הרבה מאוד זמן.
<נטע דורפמן-רביב:
חשבנו שנכון יהיה לאפשר להם לקבוע בעצמם - - -
ניסן סלומינסקי:
על זה אנחנו מסכימים.
ניסן סלומינסקי:
אבל למה לא קבעתם לפחות שיהיה יושב-ראש ועדה שהוא מכנס את הוועדה?
<חני פרץ:
צריך לזכור גם שבראש הוועדה עומד שופט ואנשי הוועדה שנבחרים הם אנשים - - -
<אייל לב-ארי:
לכן אולי באמת צריך לקבוע שבגלל שזה שופט אז שהוא יהיה נוכח בישיבות.
ניסן סלומינסקי:
אלא אם כן, כמו בכל גוף אחר – חוץ מהכנסת – אם היושב-ראש לא יכול להגיע הוא ממנה מישהו אחר או שיש פרוצדורה, רק שיהיה משהו.
<אורנה ואגו:
כן, וזה גם יפורסם באתר האינטרנט של משרד האוצר וזה גם יאושר.
<אורנה ואגו:
השאלה היא כמה כללים אנחנו רוצים להתוות בחקיקה ראשית וכמה גמישות ניתן לוועדה?
<אורנה ואגו:
אנחנו סברנו שהאיזון שהצענו הוא ראוי – אם הוועדה סבורה שיש לקבוע עוד כללים בחקיקה ראשית אז אנחנו נקבל את עמדת הוועדה.
ניסן סלומינסקי:
אתם אומרים שאין לכם נוהל שתקף - - -
<אורנה ואגו:
אין לנו ועדה כזאת עדיין.
מרב מיכאלי:
אדוני, אני שואלת לעצתך – לך זה נראה סביר?
מרב מיכאלי:
משום שהפרוצדורות צריכות להיות מאושרות על-ידי המפקח, זה נראה לך סביר שהוא יאשר את זה או שנראה לך, שלמשל, נוכחותה של יושבת-ראש שופטת היא הכרחית?
<אייל לב-ארי:
יש בחקיקה גם מקרים שבם נקבע במפורש שנוכחותו של יושב-הראש או יושבת-הראש נדרשת.
<אייל לב-ארי:
מדובר שבמניין החוקי צריך להיות יושב-הראש או יושבת-הראש.
<אורנה ואגו:
יש בוועדה מוניטרית, למשל.
<אייל לב-ארי:
צריך להעלות שיש לנו גם מקרים שבהם נקבע – האם במקרה שבו אנחנו דנים בוועדה של מינוי דירקטורים במבטח ללא גרעין שליטה, האם נכון שיתנהל הדיון ללא יושב-הראש?
<נטע דורפמן-רביב:
זה יקרה רק במידה וזה אפשרי לפי אותו הסדר שאמור להיות - - -
ניסן סלומינסקי:
האם אנחנו שאפשר לסמוך על המפקח על הבנקים שכשהוא יקבל את נוהל העבודה - - -
<ברוך לוברט:
המפקח על הביטוח.
ניסן סלומינסקי:
סליחה, המפקח על הביטוח או על שוק ההון – לא חשוב – האם אנחנו יכולים לסמוך עליו שהוא יתקן את זה ואנחנו לא צריכים להיכנס לפרטים?
מרב מיכאלי:
אתו נוהל בדיוק, אתן אומרות, חל על הוועדה לקביעת - - -
<אורנה ואגו:
אותו סעיף בנוהל.
מרב מיכאלי:
כן, אותו סעיף הסמכה שהן קובעות לעצמן ואין שום מחויבות?
מרב מיכאלי:
זאת אומרת, גם בוועדה שאנחנו מדברות עליה לעניין הבנק בלי גרעין שליטה אין היום מחויבות כזאת.
<נטע דורפמן-רביב:
את זה הגוף עצמו קובע באישור המפקח על הבנקים - - -
ניסן סלומינסקי:
טוב, נמשיך הלאה.
מרב מיכאלי:
ניסן, אנחנו לא מצביעות על זה – רשמנו לפנינו וניקח את זה Under Advisement.
ניסן סלומינסקי:
יש לי רק בעיה – מה יהיה?
ניסן סלומינסקי:
היא אומרת שהן לא מצביעות – זאת אומרת שאנחנו כן מצביעים?
מרב מיכאלי:
עכשיו לא מצביעות.
מרב מיכאלי:
כשנצביע – נדון אם זה מצביעות או מצביעים, סבבה?
מרב מיכאלי:
אתה אוהב לדחות החלטות, זה יופי.
ניסן סלומינסקי:
כי יש רק אחד שיכול להצביע כרגע.
<ברוך לוברט:
"תוקפן של פעולות 41יח.
<ברוך לוברט:
סמכויות הוועדה ותוקף פעולותיה לא ייפגעו מחמת שהתפנה מקומו של חבר, או מחמת פגם במינויו או מחמת פגם בהמשך כהונתו.
<ברוך לוברט:
גמול 41יט.
<ברוך לוברט:
חברי הוועדה יהיו זכאים לגמול בעבור השתתפות בישיבות הוועדה בשיעור שיקבע שר האוצר ולא יהיו זכאים לגמול אחר ולהחזר הוצאות; הגמול האמור ישולם בידי אוצר המדינה.
<ברוך לוברט:
אלו שני סעיפים שגם לקחנו מההסדרים של הפיקוח על הבנקים.
<ברוך לוברט:
גם להבהיר שפעולה שנעשתה אם יש, למשל, איזשהו פגם במינוי או התפנה מקום, אז הסמכויות ותוקף הפעולות של הוועדה לא ייפגעו כתוצאה מזה.
<ברוך לוברט:
גם בהקשר של הגמול לו זכאים חברי הוועדה לקבל בעבור ההשתתפות בישיבות.
<ברוך לוברט:
אני ממשיך להקריא: "(10) בסעיף 104(ב) – (א) אחרי פסקה (3) יבוא: "(3א) הסכים עם אחר לעניין הצבעתם למינוי דירקטור במבטח, לרבות לעניין הצבעתם להפסקת כהונתו, בלי שהיה בידו היתר לכך, בניגוד להוראות סעיף 32(א1);"; (ב) אחרי פסקה (4) יבוא: "(4א) שלט במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי, או החזיק אמצעי שליטה במבטח כאמור, בניגוד להוראות סעיף 32א;"; (11) בתוספת השלישית, בחלק א', בפרט (11), אחרי "סעיפים" יבוא "32א(ה),".
<ברוך לוברט:
פה אנחנו מתקנים את סעיף 104 לחוק הפיקוח על הביטוח.
<ברוך לוברט:
כחלק ממערכת האכיפה שיש בחוק הפיקוח על הביטוח, מוסמך המפקח על הביטוח להטיל עיצומים כספיים על הפרות של החוק.
<ברוך לוברט:
ישנן גם הפרות שקבועות כעבירות פליליות.
<ברוך לוברט:
לכן, בסעיף הזה, כתוצאה מאותם איסורים שאנחנו קובעים בחוק שקראנו קודם, אנחנו למעשה קובעים שתי עבירות פליליות: אחת לגבי הסכמה – מי שהסכים עם אחר לעניין מינוי של דירקטור והוא לא קיבל היתר זה יחשב כעבירה פלילית.
<ברוך לוברט:
גם מי ששולט במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי או שהוא מחזיק מבטח כזה בניגוד לאותן הוראות שקבענו על איסור אחזקה ושליטה, גם לגבי זה אנחנו קובעים את ההפרה כעבירה פלילית.
מרב מיכאלי:
זה סעיף (4)(א)?
<שלומית ארליך:
אולי נגיד כאן שהעונש הוא מאסר של 3 שנים או קנס בשיעור של פי 1.5 מהקנס הבסיסי, כשאנחנו מדברים על סכומי קנסות שבין 678,000 שקלים ל-2,712,000.
<ברוך לוברט:
אנחנו מתאימים גם את השליטה וגם ההיתרים להסדרים הקיימים – אדם שפועל ללא היתר או מחזיק בניגוד להוראות – שקבועות בהם עבירות פליליות בשל ההפרות האלה.
<ברוך לוברט:
לגבי התיקון של התוספת השלישית, זה תיקון שנעשה בעקבות תיקון שנעשה לאחרונה בחוק הפיקוח על הביטוח.
<ברוך לוברט:
הנושא של העיצומים הכספיים מופיע בתוספות שמופיעות בסוף חוק הפיקוח על הביטוח.
<ברוך לוברט:
בהקשר הזה אנחנו מוסיפים בתוספת השלישית שיהיה ניתן להטיל עיצום כספי על מי שלא מילא אחר הדרישה של המפקח לקבל מידע שניתנה לו לפי סעיף 32א(ה).
<ברוך לוברט:
אני אזכיר שבאותו סעיף שמסדיר את האיסור של אחזקה ושליטה של תאגידים ריאליים משמעותיים ופיננסיים משמעותיים על-ידי אותו בעל שליטה, הוספנו את סעיף קטן (ה) שמסמיך את המפקח לדרוש מידע כדי לראות אם אותם תאגידים חל עליהם האיסור.
<ברוך לוברט:
כדי שהדרישה הזאת תהיה אפקטיבית, אנחנו מציעים שיהיה ניתן להטיל עיצום כספי על מי שלא ממלא אחר הדרישות.
<ברוך לוברט:
זאת אומרת, אם המפקח מבקש או דורש מידע ואותו גוף לא נותן – אז שניתן יהיה להטיל עליו עיצום כספי.
מרב מיכאלי:
אדוני היושב-ראש - - -
<ברוך לוברט:
תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) - - -
ניסן סלומינסקי:
נמשיך עד 14:15.
ניסן סלומינסקי:
יש לך ישיבת סיעה?
מרב מיכאלי:
יש לי עוד מעט.
ניסן סלומינסקי:
ב-14:30, נכון?
ניסן סלומינסקי:
גם לי.
מרב מיכאלי:
בין לבין חשבתי לנשום, אבל לא נורא – לא חייבים.
ניסן סלומינסקי:
בואו נתקדם קצת.
ניסן סלומינסקי:
אני רוצה להעביר את החוק הזה ומאחר ואני יודע מה המשמעות ואנחנו לא הגענו לאמצע של ההקראה של הקטע הזה, אז כמה שנוכל יותר להתקדם אז יש סיכוי שנוכל לסיים את זה לפני שיבוא עלינו התקציב.
ניסן סלומינסקי:
זאת המטרה של כולנו, נכון?
ניסן סלומינסקי:
אני לא רוצה לדחות – אני רוצה לקדם.
<ברוך לוברט:
"תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) 33.
<ברוך לוברט:
בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה–2005 (להלן – חוק הפיקוח על קופות גמל) – (1) בסעיף 9, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) מי שיש לו היתר לפי סעיף קטן (ב) לשלוט בחברה מנהלת וכן מי שיש לו היתר לפי סעיף 32(ב) לחוק הפיקוח על הביטוח לשלוט במבטח בעל רישיון כאמור בסעיף 15(א1) לחוק האמור, המנהל גם קופת גמל שאינה קופת גמל משלמת לקצבה, לא יינתן לו היתר נוסף, לפי סעיף קטן (ב), לשלוט בחברה מנהלת, אלא על פי כללים שקבע המפקח.
<ברוך לוברט:
"; בסעיף הזה, סעיף 33, אנחנו מתקנים את חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל).
<ברוך לוברט:
אנחנו מציעים להחיל את אותן הוראות שקראנו עד עכשיו בהצעת החוק לגבי מבטחים גם על חברות מנהלות של קופות גמל.
<ברוך לוברט:
ההסדרה של חברות מנהלות של קופות נמצאת בחוק הפיקוח על קופות גמל, לעומת ההסדרה של הפיקוח על מבטחים שהיא נמצאת בחוק הפיקוח על הביטוח.
ניסן סלומינסקי:
אנחנו עוד מחמירים, לפי זה אנחנו מחמירים.
מרב מיכאלי:
על זה היה לנו הוויכוח קודם – לפי אילו כללים המפקח יפרסם - - -
<ברוך לוברט:
לפני שאני אסביר את הסעיף אני רוצה להקדים.
<ברוך לוברט:
לגבי מרבית ההוראות שאנחנו הצענו לתקן בחוק הפיקוח על הביטוח, אנחנו לא צריכים לכתוב אותן עכשיו מפורשות בחוק הפיקוח על קופות גמל כיוון שיש סעיף שלוקח סימנים שלמים מחוק הפיקוח על הביטוח ומחיל אותם גם על גמל.