GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ישראל קליין: זאת אומרת, המטרה של ההגבלות בשניהם זהה.
<שלומית ארליך: אנחנו עוברים לתקנה 10 – פטור מגילוי.
<שלומית ארליך: על זה בעצם הרשות לניירות ערך דיברה על זה.
<שלומית ארליך: זה סעיף חדש, לא היה בהנחיה.
<ישראל קליין: כן, זה מה שנוסף מעבר להנחיה, שבעצם מאפשר את הגמישות הנדרשת.
<שיראל גוטמן-עמירה: את יכולה להקריא שוב?
<שלומית ארליך: אני אקריא שוב, כן.
<שלומית ארליך: את מה להקריא, את (ב)?
<ישראל קליין: את (ב) שוב פעם, כן.
<שלומית ארליך: "ביקש התאגיד לדווח אודות אירוע או עניין בנוגע לקידוח ניסיון, אימות, הערכה או פיתוח בנכס נפט שמחזיק התאגיד; או ביקש לכלול בדיווח פרט שלא נדרש מפורשות בתוספת ה-11 לתקנות ניירות ערך תקופתיים ומיידים, - - -
<אפרת חוזה-אזרד: כאן צריך להוסיף: "בקשר עם קידוח".
<שיראל גוטמן-עמירה: וכאן צריך להוסיף: "המתייחס לאירוע או עניין כאמור".
<אפרת חוזה-אזרד: בדיוק.
<שלומית ארליך: "- - - המתייחס בעניין או אירוע כאמור או ביקש לדווח במועד שונה מהקבוע בתוספת 11, יחולו הוראות סעיף 14 בשינויים המחויבים.
<שלומית ארליך: אנחנו עוברים לתקנה 15: פה יש לנו רק תיקון טכני, תרד שם המילה "להלן", וזה יהיה פשוט "בסעיף זה תכנית עבודה".
<שלומית ארליך: בתקנה 16: "יובא תיאור תמציתי במתכונת הטבלה שלהלן, של פעולות שבוצעו בפועל בנכס נפט בשלוש השנים המסתיימות ביום האחרון של שנת הדיווח, של הפעולות המהותיות שבוצעו - - -".
<שלומית ארליך: פה, במקום "בין תאריך זה", נכתוב: "בין היום האחרון של שנת הדיווח", על מנת להבהיר.
<שלומית ארליך: ופה יש עוד תוספת אחת, בסיפא של הסעיף, שבעצם לא הייתה קיימת בהנחיה: "תוך ציון מפורש של הפעולות שהן חלק מתכנית העבודה, ושבהן מותנה תוקפו של נכס הנפט".
<שלומית ארליך: אז רק את זה, אם אפשר מילה על זה, עורך-הדין ישראל קליין.
<ישראל קליין: החשיבות למשקיעים היא לגבי – זאת אומרת, הכול חשוב למשקיעים.
<ישראל קליין: אבל למשקיעים גם חשוב להבין אלו פעולות הן פעולות שגם קשורות ובהן מותנה תוקף הרישיון.
<ישראל קליין: ולכן, אנחנו מבקשים שיציינו אם זה פעולות כאלה, שמשקיעים יוכלו לדעת.
<שלומית ארליך: אנחנו עוברים לתקנה 22.
<ישראל קליין: רגע, בטבלה שאחרי 16 - - -, את לא - - -
<שלומית ארליך: איפה?
<ישראל קליין: בטבלה שבסעיף 16 – במקום "שיעורם" זה "היקף השתתפותם".
<שלומית ארליך: בטבלה שאחרי תקנה 16, שמדברת על תכנית עבודה בפועל ומתוכננת, בעמודה השמאלית ביותר, מופיע היום "שיעורם בפועל של מחזיקי הזכויות ההוניות של התאגיד בתקציב".
<שלומית ארליך: ובמקום "שיעורם" יבוא "היקף השתתפותם".
<שלומית ארליך: אתה רוצה להסביר למה נדרש התיקון הזה?
<ישראל קליין: זה פשוט מבהיר, זה לא משנה את המשמעות.
<שלומית ארליך: אוקי, בסדר.
<שלומית ארליך: אז אנחנו עוברים לתקנה 22.
<שלומית ארליך: בסעיף קטן (א), פסקה 1 ופסקה 2 יאוחדו לפסקה אחת, אין מקום להפרדה.
<שלומית ארליך: בנוסף, גם פה יש, בעצם, מה שלא היה קיים בהנחיה – התווסף: "או למועד התשקיף או למועד דו"ח הצעת המדף", ואנחנו נוסיף: "המאוחר ביניהם", בסדר?
<שלומית ארליך: כל הפסקאות ימוספרו בהתאם.
<שלומית ארליך: וגם בפסקאות 2 ו-3, אחרי: "ליום האחרון של שנת הדיווח או למועד התשקיף או דו"ח הצעת המדף", אנחנו נוסיף: "המאוחר ביניהם".
<שלומית ארליך: בסעיף קטן (ב): "על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי התאגיד לכלול פרטים כאמור - - -", אנחנו נוסיף: "מעודכנים למועד הדיווח האחרון".
<שלומית ארליך: וסעיף קטן (ג), גם שם: "על אף האמור, רשאי התאגיד לכלול פרטים כאמור, מעודכנים למועד הדיווח".
<שלומית ארליך: אחרי המילים "מעריך עתודות" או "מבקר עתודות", אנחנו נוסיף: "בלתי תלוי, כהגדרתו בסעיף 26".
<שלומית ארליך: ורק אם אפשר, עורך-הדין קליין, להסביר את סעיפים קנים (ב) ו(ג) שגם התווספו ביחס להנחיה.
<ישראל קליין: זה בדיוק מתקשר להערות מהציבור לגבי הצורך בעדכון בדו"ח הצעת מדף, שבמידה ואין שינוי אז לא צריך לתת, ובמידה והיה שינוי אז צריך לתת חוות-דעת של מבקר עתודות בלתי תלוי לעניין זה שהשינוי לא מהותי, כמו שדיברנו במהלך ההצגה של הנושא.
<שלומית ארליך: פרק ג', תקנה 24.
<שלומית ארליך: בשם התקנה רק נוסיף: "הוצאות - - - לצרכי מס ששולחו למחזיקי יחידות".
<שלומית ארליך: בפרק ד', בתקנה 26, אנחנו נוריד את ההגדרה של מעריך עתודות או מבקר עתודות, כהגדרתה בסעיף 39, ונשלב אותה בהגדרה של מעריך עתודות או מבקר עתודות בלתי תלוי, כך שזה יופיע: "מעריך עתודות או מבקר עתודות, כמשמעותו בסעיף 39, שלא מתקיימות נסיבות שהיו יכולות בעיניו של אדם סביר המודע לכל העובדות הנוגעות לעניין, לפגוע בשיקול הדעת של אותו אדם בהכנת מידע המשמש את התאגיד".
<שלומית ארליך: בתקנה 28, אחרי המילים: "מעריך עתודות או מבקר עתודות", נוסיף: "בלתי תלוי".
<שלומית ארליך: בתקנה 30, בסיפא שלה: "התאגיד רשאי לבחור כי למונחים המקצועיים המנויים בפרק ז' במקום 7 לתוספת זאת תהיה המשמעות הנודעת להם לפי אחד מאלה".
<שלומית ארליך: כל היתר, יישאר כפי שהיה.
<שלומית ארליך: בתקנה 30(ב), פסקה 4, נציין שתובא אזהרה – נוסיף את המילה: "תובא".
<שלומית ארליך: בתקנה 31: "הסתייג מבקר עתודות בלתי תלוי שביקר נתונים שהכין התאגיד - - -", במקום: "שהכינה חברה".
<שלומית ארליך: וגם בהתאמה בסיפא: "עמדת הנהלת התאגיד - - -", במקום: "החברה".
<שלומית ארליך: תקנה 34, הסעיף ייקרא: השוואה לנתוני דו"חות קודמים.
<שלומית ארליך: בסעיף יהיה: "תוצג השוואה בין הפרטים אודות המשאבים המנובאים המותנים או עתודות שדווחו לעניין נכסי נפט בדיווח הקודם, ולכל הפחות השוואה באשר לכמות ולהסתברות הפרטים אודות המשאבים המנובאים המותנים או העתודות שמדווחים בדיווח הנוכחי.
<שלומית ארליך: ההשוואה תכלול הסבר אודות פערים בין הדיווח הקודם לדיווח הנוכחי והסיבות לכך".
<שלומית ארליך: עורך-הדין קליין, אם אפשר להסביר למה אתם מבקשים לשנות את הסעיף הזה.
<ישראל קליין: הסעיף הזה בא להבהיר שגם אם השתנה הסוג של המשאב, עדיין צריך לתת בהשוואה גם את הנתון של המשאב הקודם, גם - - -.
<ישראל קליין: זאת אומרת, שאם עברנו ממצב של מנובאים למותנים, אני אתן את המותנים, ואני אתן ליד זה את מה שהיה המצב במנובאים כדי שהמשקיע לא יצטרך בעצמו ללכת לפתוח.
<קריאה: שיהיה רצף מידע.
<ישראל קליין: שתהיה רציפות של המידע.
<שלומית ארליך: בתקנה 35, בטבלה שמגיעה אחריה, בעמודה הימנית ביותר, בחלק של עתודות מוכחות, בסוף מוצג סעיף – במקום 30(ג)(3), יבוא 30(ג)(2).
<שלומית ארליך: בתקנה 36, ב-3 התווסף סעיף קטן (א), שמתייחס לכמות פטרוליום מופקת בתקופה.
<שלומית ארליך: אז אם אפשר להתייחס למה היה צורך בהוספה.
<קריאה: לא התווסף.
<שלומית ארליך: זה היה במקור?
<ישראל קליין: זה הופיע ביחס להנחיה, כי בהנחיה זה לא היה.
<שלומית ארליך: ביחס להנחיה, אני מתכוונת.
<ישראל קליין: המידע הזה חשוב, כי לא מספיק רק להגיד כמה אתה תמכור וכמה יהיו התמלוגים, גם חשוב לתת את המידע של כמה פטרוליום החברה מעריכה שיופק בתקופה.
<שלומית ארליך: אנחנו עוברים לתקנה 36, סעיף בפסקה 6(ג) – במקום המילה "חברה", תבוא "תאגיד".
<שלומית ארליך: בתקנה 37 זה תיקון נוסח.
<שלומית ארליך: אנחנו עוברים עכשיו לתקנה 38(3).
<שלומית ארליך: לתשומת לבכם, בשונה מההנחיה, פה שיעור האזילה במאגר בשנת הדיווח הוא בשנה שקדמה לה.
<שלומית ארליך: בהנחיה זה היה בשנתיים שקדמו.
<ישראל קליין: ההנחיה גם.
<ישראל קליין: אמנם, הטקסט שם אמר שנתיים, אבל הכוונה הייתה לשנה, וככה היא גם יושמה.
<ישראל קליין: פשוט פה תיקנו את הניסוח.
<שלומית ארליך: אנחנו עוברים לתקנה 39 – אחרי המילים: "מעריך עתודות או מבקר עתודות", נוסיף את המילים: "בלתי תלוי".
<שלומית ארליך: בתקנה 39(ב)(10), אנחנו מוסיפים ב"שיעור היוון", יש 10%, ואנחנו נוסיף: "15%", וקיים גם: "ו-20%".
<שלומית ארליך: ובנוסף, תתווסף פסקה 15 - - -
<ישראל קליין: רגע, אני מחזיר אותך ל-(ה) – 39(א)(3)(ה), - -
<שלומית ארליך: זה בסדר – "כארגון".
<ישראל קליין: - - זה ענייני נפט, - - - "כארגון".
<שלומית ארליך: בסדר, זה הנוסח.
<שלומית ארליך: פסקה 15 שתתווסף, תאמר: "ציון מפורש של המידע, ההנחות והנימוקים ששימשו לצורך מתן המידע - - -", שזה, אני מבינה, היה בהנחיה ופשוט נשמט.
<ישראל קליין: מה שהיה בהנחיה.
<שלומית ארליך: בתקנה 40, פסקה 3: "לגבי תאגיד, ההצהרה תיחתם גם על ידי הדירקטורים שהדירקטוריון הסמיך להאריך את המשאבים בתאגיד, וכן יצוין שמם".
<שלומית ארליך: בפסקה 4, לגבי שותפות: "ההצהרה תיחתם גם על ידי היחידים שהוסמכו להאריך את המשאבים בשותפות, בין אם הוגדרו כנושאי משרה בשותפות ובין אם לא.
<שלומית ארליך: וכן, יצוין שמם ותפקידם".
<שלומית ארליך: עורך-הדין קליין, תסביר למה אתם דורשים שההצהרה תיחתם גם על ידי - - -
<ישראל קליין: אנחנו דורשים שמעבר לזה שההצהרה היא הצהרה של הדירקטוריון כאורגן, אנחנו דורשים גם חתימה נוספת של מי שמתוך הדירקטוריון, במקרה של תאגיד שהיה אחראי על התהליך; ובמקרה של שותפות, כאשר אין לנו בהכרח דירקטורים, וייתכן שמי שעושה את זה זה לא מישהו מהדירקטוריון, גם כן יצוין שמו ותפקידו.
<חיים אינדיג: עורך-הדין קליין, אי אפשר למתן קצת את הניסוח?
<חיים אינדיג: להגיד רק על הדברים שמפריעים לכם.
<חיים אינדיג: זאת אומרת, שיגיד: אני בדקתי, נתתי את כל המידע, נתתי את כל - - -
<שיראל גוטמן-עמירה: אנחנו לא פותחים את - - -.
<שיראל גוטמן-עמירה: זה בדיוק הדיון המהותי שהתקיים פה קודם.
<שיראל גוטמן-עמירה: זה כבר יותר מעודן ממה שהיה קודם.
<שיראל גוטמן-עמירה: את הדיון הזה קיימנו.
<חיים אינדיג: זה רחוק.
<חיים אינדיג: זה ממש לא - - -
<ישראל קליין: אנחנו מורידים – העידון שאנחנו עושים פה זה שאנחנו מבטלים, - - -, את סעיף 7 שפה אנחנו מבטלים.
<שלומית ארליך: הרשות לניירות ערך למחוק את פסקה 7 שאומרת: "הצהרה כהכנת הערכת המשאבים והגילוי הכלול בה ושניתן במסגרתה, הם באחריות החותמים".
<שיראל גוטמן-עמירה: זה לא עידון.
<קריאה: אני רק רוצה להוסיף: זה לא עידון.
<שיראל גוטמן-עמירה: זה לא עידון, זה פשוט לא נדרש – החלק הזה.
<שיראל גוטמן-עמירה: ועל המהות דיברנו קודם.
<חיים אינדיג: - - - מה עם 8?
<חיים אינדיג: אתם משאירים את זה כמות שזה?
<שלומית ארליך: תקנה 42, חוות הדעת – אחרי המילים: "מעריך עתודות או מבקר עתודות", נוסיף את המילים: "בלתי תלוי".
<שלומית ארליך: בתקנה 44, פסקה 8 – במקום פסקאות ג', ו' ו-ז' בסיפא של פסקה 8, יהיו פסקאות 3, 6 ו-7.
<שלומית ארליך: ובנוסף, תתווסף בסוף תקנה 44 פסקה 11 שתאמר: "תוצג השוואה בין הפרטים אודות המשאבים המנובאים שדווחו לעניין נכסי נפט בדיווח קודם, ולכל הפחות השוואה ביחס לכמות והסתברות לבין הפרטים אודות המשאבים המנובאים שמדווחים בדיווח הנוכחי.
<שלומית ארליך: עורך-הדין קליין, אתה רוצה להסביר למה אתם מבקשים את הפסקה הזו?
<ישראל קליין: עוד פעם, זה מה שהסברנו: כדי ליצור רצף של הדיווח.
<שלומית ארליך: זהו, עד כאן.
<שלומית ארליך: אפשר להצביע.
ניסן סלומינסקי: מה שאני מבקש מהרשות לניירות ערך שלהבא ניקח את הדד-ליין, שלושה שבועות לפני כן, ונעשה את התיקונים והם יופצו לכל הגופים, ואז לא נצטרך לחזור ולקרוא.
ניסן סלומינסקי: דיון ענייני, זה בסדר.
ניסן סלומינסקי: אבל לא נצטרך אחר כך לחזור ולקרוא את כל הדברים.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים בנפרד על כל אחד?
ניסן סלומינסקי: טוב, אז אנחנו עכשיו מצביעים על תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומידיים)(תיקון מס' 2), התשע"ג-2013, עם כל השינויים שהוכנסו והוקראו – מי בעד, ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: אין נמנעים.
ניסן סלומינסקי: בעד תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומידיים)(תיקון מס' 2), התשע"ג-2013 – 2 נגד – אין נמנעים – אין התקנות נתקבלו.
עדי קול: אני מצטערת שלא הייתי בכל הדיון, אבל אני רוצה להגיד על עורכת-הדין שיראל גוטמן-עמירה שהסברת בצורה מדהימה.
עדי קול: נורא כיף שמישהו מסביר ככה בצורה - - -
<שיראל גוטמן-עמירה: רגע, יש עוד הצבעה.
ניסן סלומינסקי: רגע, את שמעת אותה על החלק הזה, אז מה שאמרת זה עוד.
ניסן סלומינסקי: אבל הקומפלימנט מגיע, באמת הם עשו את זה טוב.
ניסן סלומינסקי: ומצד שני, אנחנו גם מחזקים את ידיהם של שאר הגופים שהיו פה.
ניסן סלומינסקי: רק תמצאו, חבר'ה, רק תמצאו נפט, אנחנו בסדר.
ניסן סלומינסקי: טוב, מי בעד לאשר את תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת תשקיף - מבנה וצורה)(תיקון מס' 2), התשע"ג-2013, עם כל השינויים שהוכנסו?
ניסן סלומינסקי: בעד תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת תשקיף - מבנה וצורה)(תיקון מס' 2), התשע"ג-2013 – 2 נגד – אין נמנעים – אין התקנות נתקבלו.
<שיראל גוטמן-עמירה: אנחנו רוצים להודות לכם מאוד.
<שיראל גוטמן-עמירה: המון-המון תודה לכל מי שהגיע וליושב-ראש הוועדה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו חוזרים לנושא מס רכישה.
ניסן סלומינסקי: בסופו של דבר אחרי שקיימנו דיון ארוך אצלנו, כאשר השוט היה ה-5.5, משרד האוצר, או רשות המסים, הזדרזו והכינו כבר הצעת חוק בנושא הזה.
ניסן סלומינסקי: הצעת החוק עברה בקריאה הראשונה והגיעה לשולחננו.
ניסן סלומינסקי: נמצא אתנו מנהל רשות המסים, מר משה אשר, והוא יציג לנו את הצעת החוק.
ניסן סלומינסקי: מאחר וקיימנו כבר דיון ארוך בנושא זה יכול להיות שנוכל היום לקיים דיון קצר, להוסיף את ההסתייגויות שיש לנו ואולי לסיים, כי כבר קיימנו דיון ארוך.
ניסן סלומינסקי: בבקשה, משה.
<משה אשר: בוקר טוב לכולם.
<משה אשר: אנחנו עוסקים בהארכה של הוראת שעה שהסתיימה בסוף 2012 ובגלל הבחירות נדחתה למעשה עד 6.5.13.
<משה אשר: בהצעת החוק הזאת אנחנו למעשה מבקשים להאריך עד לסוף 2014 את מדרגות מס הרכישה לדירה יחידה ולדירה נוספת.
<משה אשר: כפי שאנחנו יודעים, במדינת ישראל יש זוגות צעירים שצריך להקל על רכישת הדירה היחידה והראשונה שלהם.
<משה אשר: לכן אנחנו ממליצים שהוראת השעה שעבדה בשנים האחרונות תמשיך לחול עוד שנתיים ואז נוכל לאסוף את הנתונים, לראות את ההיקפים ואת המשמעויות של הדברים ושוב, בתקופת הביניים הנוספת הזאת לראות עד כמה זה ישפיע על המשק ועל שוק הדיור בכלל, ועל יכולת הזוגות הצעירים לרכוש דירה בהקלה במס רכישה.
<משה אשר: לכן אנחנו מציעים שמדרגות מס הרכישה לדירה יחידה – עד 1,470,560 שקל לדירת מגורים יחידה יהיו פטורים ממס; המדרגה השנייה בין 1,470,560 שקל ו-1,744,270 שקל – 3.5%; ומעבר לזה – 5%.
ראובן ריבלין: 3.5% מעבר ל-1.4 מיליון שקל?
<משה אשר: כן, על הדלתא.
<משה אשר: ומעבר לזה – על הדלתא 5%.
<משה אשר: זה כאשר מדובר בדירה יחידה.
<משה אשר: כאשר מדובר בדירה שהיא לא יחידה אז מדרגות מס רכישה יהיו 5% – עד 1,089,350 שקל; 6% – במדרגה הבאה, מ-1,089,350 שקל ו-3,268,040 שקל; ומעבר לזה – 7%.
<משה אשר: הרעיון שעומד מאחורי זה, לצנן קצת את שוק הדירות להשקעה ולאפשר מגוון רחב יותר של דירות יחידות לזוגות צעירים.
<משה אשר: אנחנו ממליצים ומציעים לעשות את זה עד לתום שנת 2014.
<משה אשר: נראה את האפקט על השוק ואז נוכל לראות האם אנחנו רוצים את זה כהוראת קבע, או האם לקבוע הארכה נוספת, והאם לשחק קצת במדרגות.
<משה אשר: זה כרגע המצב שבו אנו נמצאים.
ניסן סלומינסקי: כמה זמן זה כבר קיים?
<ורד אולפינר: מפברואר 2011.
ניסן סלומינסקי: שנה וחצי לא נותן לכם תמונה ואתם רוצים עוד שנתיים?
<משה אשר: בשוק הנדל"ן צריך לראות את הדברים בטווח קצת יותר ארוך.
<משה אשר: ושוב, אנחנו הולכים להביא צעדים נוספים שגם הם אמורים לצנן קצת את שוק ההשקעות בדירות המגורים ולעזור לזוגות הצעירים לקנות דירה.
<משה אשר: אני חושב שזה צעד בכיוון הנכון וחשוב מאוד להעביר את זה עכשיו.
<משה אשר: כך אנחנו יוצרים איזו רציפות, לא מונעים עסקאות שבדרך ולא גורמים לאנשים לנצל את ה"תפר".
<משה אשר: לכן חשוב מאוד להשתדל להעביר את זה מהר ככל הניתן.
ניסן סלומינסקי: שמנו לב שתמיד זה היה מס שבח ורכישה, ופתאום המילה "שבח" מופיעה רק כתפארת המליצה בכותרת, אבל בחוק עצמו זה נהפך לשבח, מה שנקרא, ביידיש, לא לשְבָח.
ניסן סלומינסקי: איפה נעלם הנושא של מס שבח?
<משה אשר: מס שבח לא מופיע כרגע.
<שגית אפיק: שואל היושב-ראש מה עם שלושת הפטורים במס שבח, שאף הם פוקעים ב-5 במאי.
ניסן סלומינסקי: הרי זה היה גם כן יחידה אחת שבאה להקל.
עדי קול: שאלה טכנית, למה לא כתוב "הוראת שעה" בכותרת?
<משה אשר: כי זה הוראת שעה עד סוף 2014.
עדי קול: אבל לא כתוב.
<שגית אפיק: היא שואלת למה לא כתוב.
<שגית אפיק: כי במקור הם רצו לעשות את זה הוראת קבע.
<משה אשר: צריך לתקן את הנוסח.
<שגית אפיק: יש לי שאלה נוספת בהקשר להוראת השעה.
<שגית אפיק: במקור כשהבאתם לנו ב-2011 את הוראת השעה הבאתם את זה בחוק הגדלת היצע הדירות.
<שגית אפיק: כאשר שאלנו אתכם למה אתם לא מכניסים את זה לחוק מיסוי מקרקעין בהוראת שעה, עניתם לנו: מכיוון שמדובר בהוראת שעה אנחנו מבקשים שזה יהיה חיצוני לחוק העיקרי, לחוק מיסוי מקרקעין.
<שגית אפיק: שם נקבעו גם 3 פטורים במס שבח וגם את אותה העלאת מס רכישה לדירה שנייה, כאשר הוועדה הוסיפה את הפחתת מס הרכישה לדירה הראשונה.
<שגית אפיק: והנה עכשיו אתם מביאים לנו הארכה.
<שגית אפיק: למה לא עשיתם את זה בחוק הגדלת היצע הדירות, בהמשך לאותו קו חשיבה שלכם?
<משה אשר: אתייחס לזה בקצרה.
<משה אשר: בחוק הקודם היו גם התייחסות למס רכישה וגם פטורים נקודתיים במס שבח, כדי לתמרץ את מכירת הדירות.
<משה אשר: ראובן קוגן מאגף התקציבים יתייחס לנושא הזה.
<משה אשר: אבל עכשיו אנחנו באים רק עם מקטע אחד.
<משה אשר: המקטע השני, כפי שנאמר בישיבה הקודמת, נכתב בחוק נפרד, הוא התחיל שם והוא גם הולך להסתיים שם.
<משה אשר: ראובן קוגן יתייחס לסיבה מדוע הפסקנו את התמרוץ, או תוספות דירות בפטור בנושא הזה.
<שגית אפיק: יש לכם תוכניות לגבי מס שבח?
<ראובן קוגן: הרבה תוכניות יש.
<ראובן קוגן: ממשלה חדשה עם המון תוכניות.
<ראובן קוגן: באנו לשנות, כפי שלימדו אותנו.
<ראובן קוגן: אני מאגף התקציבים.
<ראובן קוגן: כל נושא מיסוי המקרקעין הולך להגיע בתוכנית מגובשת הרבה יותר רחבה שמטפלת בנושא הדיור, גם בנושא ההתמודדות עם הגדלת ההיצע וגם בנושא ההתמודדות עם ביקוש למשקיעים.
<ראובן קוגן: אמר את זה מנהל רשות המסים.
<ראובן קוגן: היום אחת הבעיות שאנחנו מזהים בעליית המחירים היא כניסה מסיבית של משקיעים לשוק הנדל"ן, אנשים שמטבע הדברים יש להם יותר משאבים לקנות את הדירות.
<ראובן קוגן: הביקוש העודף הזה מעלה את הביקוש הכולל ובכך גם מעלה את המחירים.
<ראובן קוגן: אחת הדרכים שלנו להתמודד עם זה היא באמצעות המיסוי, מעבר לכלים שבנק ישראל מפעיל בצד של המשכנתאות.
<ראובן קוגן: גם הוא, דרך אגב, כל הזמן מבקש מן הממשלה להתערב בצד הפיסקלי, כי לממשלה, בניגוד לבנק ישראל, יש את היכולת להפריד בין הדירות להשקעה ובין הדירות היחידות, שזה חסרי דירה או משפרי דיור, וכך כדאי שנעשה.
<ראובן קוגן: לשאלתה של עו"ד שגית אפיק, היועצת המשפטית לוועדה, לעניין הפרדה בין פטור ממס שבח ובין מס רכישה – כל התוכנית הכוללת של המיסוי נמצאת בתוכנית הדיור שהממשלה תגיש בעוד מספר שבועות לאישור הממשלה, לאישור קבינט הדיור ואז לאישור הכנסת.
ראובן ריבלין: זה יהיה בחוק ההסדרים?
<ראובן קוגן: לא, זה לא יהיה בחוק ההסדרים.
<ראובן קוגן: יכול להיות שדווקא החלקים המיסויים כן יגיעו בחבילה הפיסקלית, אבל תוכנית הדיור תהיה כנראה נפרדת.
<ראובן קוגן: שם היה שילוב של כל סוגי המס שאנחנו מפעילים בתוך שוק הנדל"ן – גם מס הרכישה המוגדל, במתכונת שאנחנו מביאים גם לכאן, וגם ביטול הפטור ממס שבח, דבר שהולך להתמודד בצורה אפקטיבית יותר, לשיטתנו, עם ההשקעה בנדל"ן ביחס להשקעות בשווקים הפיננסיים.
<ראובן קוגן: כל הדבר הזה יקרה בעוד 3 חודשים.
<ראובן קוגן: לוחות הזמנים של התקציב וחוק ההסדרים – זה נמצא בסוף יולי, אם אני זוכר טוב, ואנחנו לא רצינו גם להפסיד את הזמן מ-5 במאי ועד סוף יולי, וגם לא לשגע את מערכות המחשוב של רשות המסים.
<ראובן קוגן: עוד מעט מנהל רשות המסים יתייחס לנושא הזה, מה קורה כאשר משנים את המערכת מפה לכאן.
<ראובן קוגן: זה משהו שלוקח זמן להתרגל אליו.
<ראובן קוגן: לכן אנחנו מבקשים לפתור את פער הזמנים הזה, בין 5 במאי ובין סוף יולי, באמצעות ההוראה שאנחנו מביאים לכאן עכשיו.
עדי קול: זה ישגע אותם לגבי הפטור ממס שבח.
<שגית אפיק: אז מה ההבדל?
<שגית אפיק: אם במערכות המחשוב אתם רוצים המשכיות לגבי מס הרכישה למה זה לא ישגע אותם לגבי מס שבח?
<ראובן קוגן: את הפטור ממס שבח אנחנו לא מאריכים.
<ראובן קוגן: אזכיר מה היה כאן, ושגית אפיק היא היחידה שיודעת.
<שגית אפיק: יש עיתונים.
ראובן ריבלין: אתה מרמז שחברי הכנסת הצביעו על דבר שהם לא ידעו?
<שגית אפיק: לא, זה לא הוצבע.
<קריאה: אלה שלא היו בכנסת הצביעו על משהו שהם לא ידעו.
<ראובן קוגן: כאשר הבאנו את התוכנית של מס שבח התוכנית היתה שלמה.
<ראובן קוגן: היא נתנה פטור נוסף ממס שבח בתקופת הביניים, עד סוף 2012, והיתה אמורה לבטל את הפטור ממס שבח לחלוטין ב-1 בינואר 2013.
<ראובן קוגן: ועדת הכספים החליטה שהיא מאמצת רק חצי מהתוכנית הזאת, ולכן נשארנו עם הפטור הנוסף ממס שבח עד 5 במאי, בגלל פיזור הכנסת, וביטלה את נושא ביטול הפטור.
<ראובן קוגן: בדיון שנערך עוד בכנסת הקודמת הראינו שאין שום אפקטיביות לפטור הנוסף הזה ברגע שאין את ביטול הפטור בצד השני ולכן מספר העסקאות, או מספר המכירות שנעשו בתקופת הפטור הנוסף היה זהה למה שהיה ברגיל.
<ראובן קוגן: לכן אין שום סיבה להשאיר אות שהיא כנראה "אות מתה" יחסית לדבר הזה.
<ראובן קוגן: יכול להיות שהיא מיטיבה בשוליים עם אנשים שיש להם מספר רב של דירות להשקעה ברשותם, שיכולים למכור אותן בפטור.
<ראובן קוגן: ממילא, בעיניי לפחות, ועל זה הכנסת תחליט, פטור נוסף ממס שבח למשקיעים – יש כאן בעיות כאלה ואחרות של חלוקת עושר, כי נותנים לאנשים שממילא הם אנשים עשירים למכור דירה בפטור ממס, למרות שזאת האוכלוסייה שרוצים אולי דווקא כן למסות אותה יותר מן האוכלוסייה האחרת.
<ראובן קוגן: לכן, כל עוד אין החלטה על ביטול הפטור הגורף, גם ברמה הנדל"נית וגם ברמה החברתית אין ערך לפטור הנוסף.
<ראובן קוגן: אנחנו מביאים כאן את מס הרכישה המוגדל הזה בשביל להמשיך לחסום את המשקיעים מלנהור לשוק הדיור.
<ראובן קוגן: ופה אולי נקודה אחרונה, הפער של 3 חודשים, שדיברתי עליו, שבין שלא יהיה מס רכישה מוגדל ובין שכן יהיה מס רכישה מוגדל, מן הסתם יאיץ את רכישת המשקיעים בתקופת הביניים הזאת, דבר שילחץ את המחירים כלפי מעלה מעבר למה שקורה גם כך היום בשוק.
ניסן סלומינסקי: יש לי רק בקשה, מאחר וחבר הכנסת משה גפני נכנס, חבר הכנסת גפני, הוא בדיוק ענה לשאלה שאתה בוודאי תרצה להתייחס אליה בהמשך, הוא ענה בהרחבה, אז כדי שלא נחזור שוב על הדברים אני מציע שתתפוס שיחה בנושא מס שבח עם ראובן קוגן מיד לאחר מכן.
<ראובן קוגן: בפעם האחרונה שתפסתי משהו עם גפני זה לא נגמר טוב בשבילי.
<ראובן קוגן: ..
<ראובן קוגן: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד בנושא אחר, אני רוצה להעלות עוד נושא אחד.
<ראובן קוגן: אני מאמין שלא נתחיל לדון בו עכשיו וננסה להתקדם אתו בשבוע הבא.
<ראובן קוגן: זה נושא שנוגע גם לעיריית ירושלים.
<ראובן קוגן: אחד הנושאים שאנחנו ממשיכים להקפיא משנת 2000 ועד היום הוא מענק ירושלים.
<ראובן קוגן: זה סעיף שמופיע בחוק הלוואות לדיור.
<ראובן קוגן: זה מענק שחל על כל סוגי הדירות, מענק של עשרות אלפי שקלים.
<ראובן קוגן: בגלל אותה תקלה טכנית לא הספקנו להעביר את ההקפאה בכנסת הקודמת, ובגלל פיזור הכנסת קיבלנו הארכה של ההקפאה עד ליום ראשון הקרוב.
<ראובן קוגן: אנחנו מבקשים להקפיא את הדבר הזה להמשך.
<ראובן קוגן: גם זה נושא שנמצא בתוך התוכנית הכלכלית, אבל בשביל לא להפסיד את אותם 3 חודשים, שהמשמעות שלהם היא 120 מיליון שקל בשנה שלמה, וב-3 חודשים כ-40-50 מיליון שקל, אנחנו מבקשים להקפיא את זה במסגרת הדיון הנוכחי בתיקון עקיף כך שנוכל לחסוך את הכסף הזה ולא לתת אותו לבעלי הנכסים.
<שגית אפיק: יושב לידך נציג משרד המשפטים.
<שגית אפיק: זה נושא חדש ברמה שלא תאמן.
<ראובן קוגן: הוא לא רוצה להכריז על נושא חדש.
<שגית אפיק: הוא לא צריך להגיד נושא חדש, אבל אני חושבת שמדובר בנושא חדש שאין כדוגמתו.
<שגית אפיק: איפה הייתם בחצי השנה האחרונה?
<שגית אפיק: זאת שאלה.
<ראובן קוגן: אנחנו היינו פה.
<ראובן קוגן: אתם הייתם בפגרה.
<שגית אפיק: התרענו כבר בדצמבר 2012 שהחוק הזה עומד לפקוע, התרענו על חוק הלוואות לדיור בדצמבר.
משה גפני: אני טוען שזה נושא חדש.
ניסן סלומינסקי: אתה נציג משרד המשפטים?
ניסן סלומינסקי: לפני שאתה מתייחס לגופו של דבר, אם בכלל, רק תגיד לנו אם זה נושא חדש או לא.
<ספי זינגר: השאלה על נושא חדש היא, בהתאם לתקנון, משהו שיכול להעלות חבר כנסת או שר.
<ספי זינגר: עולה כאן טענה על נושא חדש ולכן על-פי התקנון צריך ללכת לוועדת הכנסת והיא תכריע בזה.
<שגית אפיק: אבל, ספי, שיטת החקיקה הזאת, שבהצעת חוק ממשלתית תבוא הממשלה, יבוא משרד האוצר ויבקש בהצעת חוק ממשלתית להכניס תיקון שהוא נושא חדש שחורג מכל הדיון הזה – לאחרונה לא נתקלתי בדברים האלה.
<ראובן קוגן: אגיד לך מאין למדתי את זה.
משה גפני: הגיעו לכאן הצעות חוק של הממשלה ואנחנו ביקשנו להוסיף נושאים.
משה גפני: אם הממשלה היתה מתנגדת לא היינו מוסיפים אותם.
משה גפני: התנהלו דיונים עם הממשלה.
משה גפני: אבל שהממשלה עם החוק שלה תבוא עם משהו חדש?
ניסן סלומינסקי: הוא הגיש את הבקשה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שנצטרך לעבור לוועדת הכנסת.
ראובן ריבלין: אפשר בלשכת ראש הממשלה לפתור את הכול...
ראובן ריבלין: בואו נוציא תקנה, שמה שמחליט ראש הממשלה זה בסדר, ולא יצטרכו כלום.
ראובן ריבלין: כן חדש, לא חדש – אפשר לוותר על הכנסת, זה יכול להיות חוק מצוין.
ראובן ריבלין: רבותי, זה זילות של תקנון הכנסת אם מכניסים בחוק ממשלתי איזה שינוי כנושא חדש.
ראובן ריבלין: זה זילות של עבודת הכנסת.
ראובן ריבלין: אני אומר לכם, מזהיר את כולם, היום באופוזיציה, מחר בקואליציה.
ראובן ריבלין: האבות המייסדים לא היו החכמים הכי גדולים אבל היתה להם איזושהי שורת היגיון.
ראובן ריבלין: זה פשוט בושה וחרפה.
ראובן ריבלין: לא צריך את זה גם, ממש לא צריך.
ראובן ריבלין: אפשר ביום אחד, עם פטור מחובת הנחה, ב-11 בבוקר לפתוח את זה, להעביר לוועדה, להעביר לפה ולשם.
ראובן ריבלין: רק לא לעשות זילות.
ניסן סלומינסקי: מאחר ובין כך ובין כך זה יצטרך לעבור לוועדת הכנסת, להגדרה אם זה נושא חדש או לא- - -
משה גפני: אתה יכול לבקש שיורידו את זה.
ראובן ריבלין: אם אתם רוצים שגוף חיצוני יבדוק – כי לי יש את הייעוץ המשפטי בכנסת.
ראובן ריבלין: הייעוץ המשפטי בכנסת ידיו קצרות כאשר חברי הכנסת "מתחרפנים", אני אומר את זה לפרוטוקול.
ראובן ריבלין: לכן ייתכן מאוד שצריך לכפות על הכנסת את העמדה של הייעוץ המשפטי בדרך של הפרדת הרשויות.
ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה שהדיון עכשיו יהיה על הנושא הזה מאחר ויכול להיות שבין כך ובין כך הוא לא יהיה רלוונטי, לכן אני רוצה לחזור להצעת החוק עצמה שהוצגה בפנינו.
ניסן סלומינסקי: אתן את רשות הדיבור לחברי הכנסת.
ניסן סלומינסקי: לפני כן אני רק רוצה, על דעתך, לומר, הסכומים שמופיעים כאן נועדו – לפחות הסכום הראשון – לאפשר לזוגות צעירים לרכוש דירה בלי לשלם מס רכישה.
ניסן סלומינסקי: הסכום שמופיע הוא 1,470,560 שקל.
ניסן סלומינסקי: אני מניח שהמחירים היום של הדירות גבוהים בהרבה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נרצה לשנות את הסכומים ולהתאים אותם, לא בהרבה, אבל להתאים אותם למצב הריאלי.
ניסן סלומינסקי: אני רק מודיע, כדי שזה יהיה מתואם אתכם, שבמקום 1.47 מיליון שקל ייתכן שיבוא 1.6 מיליון שקל, לדוגמה, כדי לאפשר לזוג צעיר להשתמש בזה כאשר הוא רוכש דירה.
ראובן ריבלין: תזכור שהוא משלם רק על הדלתא, אחרי 1.47 מיליון שקל.
ראובן ריבלין: פה לא הייתי משנה.
ניסן סלומינסקי: אמרו לי מי שמתמצאים בבנייה שהיום דירות של 3 חדרים לא בונים כמעט, בונים רק דירות של 4 חדרים.
ניסן סלומינסקי: הסכום הזה לא רלוונטי.
אלעזר שטרן: זה לא לזוגות צעירים, עם כל הכבוד.
אלעזר שטרן: אני דווקא חושב שהסכום הזה, אם אנחנו לא רוצים לפרוץ אותו, הוא הגיוני.
ניסן סלומינסקי: לדירה ראשונה.
ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת מה עמדת משרד האוצר.
<משה אשר: יותר מזה, גם יש בזה מנגנון התאמה פנימי שכבר עודכן לאחרונה.
ניסן סלומינסקי: זה לא הסכום?
<משה אשר: זה הסכום כבר אחרי עדכון.
ראובן ריבלין: אלא אם כן משרד האוצר מסכים.
ראובן ריבלין: להיפך, הדולר יורד היום.
<משה אשר: בכל 15 בינואר הסכום מתעדכן.
ניסן סלומינסקי: זה נראה לכם סכום שאתו זוג צעיר יכול לקנות דירה?
<משה אשר: דירות של 3 חדרים – כמעט בכל הארץ.
ניסן סלומינסקי: אבל אם אין כבר דירות של 3 חדרים, כך אומרים לי אלה שאחראים על הבנייה ומכירים, שבונים כבר רק דירות של 4 חדרים?
<משה אשר: אם זה בפריפריה הרחוקה זה יכול להספיק אפילו ל-5 חדרים.
ניסן סלומינסקי: הרחוקה ביותר.
עדי קול: הראו לנו שיש בעיה עם רכישת דירות בפריפריה.
<משה אשר: גם לא רוצים לעודד זוגות צעירים לקנות דירות של 6 חדרים.
ראובן ריבלין: זה רק על הדלתא, בחייך.