GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן סלומינסקי: ממי מופנות הבקשות?
<טמיר כהן: יש לנו בקשות משש מפלגות.
ניסן סלומינסקי: מיהן המפלגות?
<טמיר כהן: מפלגת העבודה, תקומה, ישראל ביתנו, רע"ם-תע"ל, חד"ש וש"ס.
<טמיר כהן: לא ביקשתם.
<שגית אפיק: אולי אתם עומדים בזמנים.
עדי קול: אולי אנחנו מאוד טובים ועומדים בזמנים.
ניסן סלומינסקי: אם כי תבדקי, אני לא בטוח.
<שגית אפיק: לא משנה, ההחלטה היא כללית בסוף, אז אתם זוכים מההפקר.
<טמיר כהן: בשיחה שהיתה לנו עם משרד מבקר המדינה, בסיכום עם שמואל גולן, המשנה למנכ"ל, שהוא אחראי על הנושא, סיכמנו על תאריך מוסכם לגבי כל המפלגות, שתוכלנה להגיש עד ה-1 ביולי.
<טמיר כהן: זוהי למעשה הארכה של חודש ו - - -
<חנה רותם: חמישה שבועות.
<טמיר כהן: חמישה שבועות, בעוד מספר ימים התאריך הנקוב כרגע.
<טמיר כהן: זה מה שעומד פה לפנינו וזה סיכום.
<חנה רותם: רק להסב את תשומת הלב לכך שדוח מבקר המדינה ליושב-ראש הכנסת יוגש בהתאמה, באיחור, באותו היקף זמן.
<טמיר כהן: כן, לנושא מימון מפלגות.
<חנה רותם: נושא מימון מפלגות.
ניסן סלומינסקי: אוקיי, זה נרשם.
<שגית אפיק: ב-4 בדצמבר 2013, למעשה, גם את זה הוועדה מאשרת.
<שגית אפיק: בעצם, אתה מאשר שתי הארכות מועדים.
ניסן סלומינסקי: שתי הארכות.
<חנה רותם: גם לגבי הדוחות השוטפים, גם לגבי הבחירות לכנסת.
ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את ההארכה?
ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.
ניסן סלומינסקי: צו לשינוי נטל המס (תיקוני חקיקה) (דחיית מועד לעניין סעיף 15 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשע"ג–2013, מה שנקרא בלשון העם הפשוט "מקדמות מס שבח".
ניסן סלומינסקי: מי מציג את הנושא?
<שגית אפיק: ליאת גרבר, רשות המסים.
<ליאת גרבר: עניינו של הצו הזה בדחיית המועד לביטולם של סעיפים 15(ב) עד (ה) לחוק - - -
משה גפני: אה, רגע, בסעיף הזה אין הסכמה שאני מצביע.
משה גפני: אני מצביע נגד.
ניסן סלומינסקי: נעשה הסכמה נפרדת.
משה גפני: בזה אני נגד.
ניסן סלומינסקי: ליאת מייצגת את רשות המסים.
ניסן סלומינסקי: היא עכשיו מציגה את העניין.
משה גפני: איילת, אתם מסכימים לכל הגזירות האלה, מה שמתפרסם עכשיו?
איילת שקד: אנחנו במשא-ומתן.
<קריאה: הבנת את התשובה, מר גפני?
משה גפני: שלבית היהודי בכל אופן יש קצת אנושיות.
משה גפני: אתם הולכים לחסל את מעמד הביניים בישראל.
ניסן סלומינסקי: רשות הדיבור לליאת.
ניסן סלומינסקי: מה שאני מבקש, תתייחסי רק למי שיקבל את רשות הדיבור, כדי שנוכל לשמור על מסגרת מסודרת.
ניסן סלומינסקי: מהאורחים שירצו לדבר, אני מבקש להמתין.
ניסן סלומינסקי: אחרי שהיא תציג את זה, חברי הכנסת ידברו, ואחר כך ניתן למוזמנים ולאורחים לדבר.
ניסן סלומינסקי: הכול בקיצור ובניחותא.
<ליאת גרבר: אנחנו מבקשים לדחות את ביטולם של סעיפים 15(ב) עד (ה) לחוק מיסוי מקרקעין, כך שהם יוסיפו להיות בתוקף עד שנת המס 2014.
<ליאת גרבר: הסעיפים הללו הוספו בתיקון מספר 70 לחוק מיסוי מקרקעין.
<ליאת גרבר: עניינם בקביעת חובה על רוכש זכות במקרקעין, שאינו דירת מגורים פטורה, להעביר לרשות המסים תשלום על חשבון מס השבח, שהמוכר חייב בו בשיעורים הקבועים בחוק, שהיום הם 7.5% ו-15% בתלות במועד רכישת הדירה וחבות המס העתידית.
<ליאת גרבר: זאת, לאחר ששולמה למוכר 40% מהתמורה.
<ליאת גרבר: התיקון הזה היה נדבך מאוד חשוב מוועדה שנקראה "עשיית עסקים" או "Doing Business" בישראל, שזיהתה כשלים במשך הזמן של רישום נכסי מקרקעין בישראל.
<ליאת גרבר: בהשוואה לעולם באמת מצבנו לא היה טוב, ואחד הכשלים שזוהו היה משך הזמן שנדרש לקבל אישורי מסים.
<ליאת גרבר: תכף יסבירו פה אולי בצורה יותר מפורטת.
<ליאת גרבר: בעצם הסעיפים האלה קובעים שהרוכש מעביר, חלק מהסכומים שהוא אמור לשלם למוכר, לרשות המסים על חשבון חבות המס של המוכר, וכך הוא יכול לקבל אישור מסים ולרשום את הנכס על שמו.
<ליאת גרבר: כיום החוק קובע שאם לא שולמו המסים, לא ניתן לרשום את נכסי המקרקעין על שם הרוכש.
<ליאת גרבר: לכן רוכשים רבים מצאו את עצמם מול שוקת שבורה, מאחר שהמוכרים לא שילמו את מס השבח, או שזה פשוט התעכב לזמן מאוד ארוך בגלל דיונים לגיטימיים עם רשות המסים.
<ליאת גרבר: שי, אתה רוצה לפרט קצת?
<ליאת גרבר: רק אגיד, מבחינה משפטית בחוק לשינוי נטל המס, הסעיף הזה למעשה בוטל בתחולה ל-1 באפריל 2013, זאת אומרת הביטול נקבע ל-1 באפריל 2013.
<ליאת גרבר: ניתנה סמכות לשר האוצר לדחות את המועד של הביטול הזה לתקופות נוספות, וזה בעצם משמעות הצו שאנחנו מביאים היום, ואנחנו מבקשים לדחות - - -
ניסן סלומינסקי: ניתנה סמכות על-ידי מי?
<ליאת גרבר: ניתנה סמכות בחוק לשינוי נטל המס לשר האוצר לדחות את - - -
<שגית אפיק: באישור ועדת הכספים.
<ליאת גרבר: כמובן באישור ועדת הכספים של הכנסת – לדחות את הביטול של הסעיף הזה בתקופות נוספות, וזו בעצם מהות הצו שהבאנו היום לוועדה.
ניסן סלומינסקי: אם אני מבין אותך נכון, אז למעשה הצו אמור להיות לטובת הרוכשים, כדי לקצר את הזמן, מאחר שהרוכש הוא האינטרסנט שזה ירשם על שמו, אז לכן הוא ודאי שישלם.
ניסן סלומינסקי: כם, רשות המסים ואנשיה, ברגע שמשלמים את המס הזה אתם מעבירים את הרישום בטאבו על שמו של הקונה.
<שגית אפיק: לא.
<שגית אפיק: הם רק מוציאים אישור.
<ליאת גרבר: אנחנו נותנים אישור לרוכש, אדוני הסביר את זה יפה מאוד, והוא יכול לרשום - - -
ניסן סלומינסקי: זה נרשם בפרוטוקול, שקיבלתי ציון לשבח?
<ליאת גרבר: כן, כן.
<ליאת גרבר: אנחנו נותנים לרוכש אישור שהוא יכול לרשום את הנכס על שמו.
ניסן סלומינסקי: ואז הוא רושם את זה.
ניסן סלומינסקי: זה כבר תלוי בו.
<ליאת גרבר: ואז הוא לא בן-ערובה בעצם - - -
ניסן סלומינסקי: לעומת זאת, האופציה שהייתה שהמוכר צריך לעשות את זה, למוכר לא בוער שום דבר, ויש לו גם בטח הרבה דיונים על סעיפים אחרים.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, שזה נועד לזה.
ניסן סלומינסקי: איפה הקבלים נכנסים בתמונה?
ניסן סלומינסקי: כי עד עכשיו הסברת על קונה ומוכר.
ניסן סלומינסקי: המוכר יכול להיות גם קבלן, או שלגביהם זו סיטואציה אחרת?
<ליאת גרבר: המוכר יכול להיות גם קבלן.
<ליאת גרבר: במקרה של קבלנים שיטת המיסוי היום קובעת - - -
ניסן סלומינסקי: ששש, רק רגע.
ניסן סלומינסקי: אנחנו שומעים דרך הרמקול.
<ליאת גרבר: החוק חל בעצם על כל מוכר, לא החרגנו מוכר מסוג מסוים.
<ליאת גרבר: שיטת המיסוי לגבי קבלנים קובעת שקבלן ממוסה במס הכנסה ולא במיסוי מקרקעין, רק שהוא צריך להביא מה שנקרא טופס 50 היום, שבעצם מעביר אותו - - -
יצחק אהרונוביץ': פוטר אותו ממס שבח.
<ליאת גרבר: שבעצם פוטר אותו ממס שבח, ומעביר אותו למישור של מס הכנסה.
ניסן סלומינסקי: במילים פשוטות, שוב, אם אני מבין כבור ועם הארץ, שהקבלן הוא מוכר רגיל, ובעיקרון הקונה ממנו – אם ישלם את המס יקבל, אלא שיש קבלנים שיש להם את הפטור לפי – איך אמרתם?
ניסן סלומינסקי: תקנה?
יצחק אהרונוביץ': סעיף 50 לחוק מיסוי מקרקעין.
<ליאת גרבר: סעיף 50 לחוק מיסוי מקרקעין.
ניסן סלומינסקי: סעיף 50.
ניסן סלומינסקי: ואם הקבלן מביא את זה, אזי הקונה לא צריך לשלם, ואז ירשמו את הנכס על שמו, זו הכוונה?
ניסן סלומינסקי: ומה מגביל את הקבלן להביא את הטופס?
ניסן סלומינסקי: כל קבלן יכול להביא את זה?
יצחק אהרונוביץ': כן, יש לנו שלושה – אם כבר הלכנו לסוגיית הקבלנים - - -
ניסן סלומינסקי: לא, אתה יכול להתחיל איך שבא, אני רק שאלתי כדי להבין.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה רק להוסיף, שלמעשה היוזמה לתיקון 70 באה גם מצד רשות המסים, אבל גם בעקבות ועדת עשיית עסקים במדינת ישראל, בעקבות ביקורת די – לא רוצה להגיד קטלנית – חמורה על תהליכים ביורוקרטיים במדינת ישראל.
ניסן סלומינסקי: רק רגע, שי.
ניסן סלומינסקי: חבר'ה, יש כאן רחש בחש כזה, אז אני מבקש מאוד, אני חושב שלחלק מהאנשים זה מפריע להתרכז, כי אנחנו כן רוצים להבין את הנושא וכן לדון באמת.
ניסן סלומינסקי: אז אני מבקש מכל אחד, אם הוא רוצה לדבר, או שיצא החוצה או שידבר בצורה כזאת שזה לא ישמיע אפילו רחש, בעיקר אלה שיושבים ליד השולחן, אז גם אם הם מדברים בשקט, יש כאן רמקולים, אז זה מגביר את זה.
ניסן סלומינסקי: לפעמים אפילו שומעים מה שהם אומרים, אז שידעו.
ניסן סלומינסקי: סליחה, שי.
יצחק אהרונוביץ': ועדת עשיית עסקים, שהוקמה בראשותו של מנכ"ל משרד האוצר הקודם קודם, מר חיים שני, בחנה בעצם את הדוח של הבנק העולמי, ובדקה את אותם תהליכים ביורוקרטיים, שלפי הדוח נמשכים במדינת ישראל זמן רב.
יצחק אהרונוביץ': אחד מהתהליכים שהיא איתרה, שהבנק העולמי הצביע עליהם ודורש טיפול, היה הנושא של רישום עסקת מקרקעין – מהרגע שבו עסקה נחתמת עד הרגע שבו הרישום מסתיים על שמו של הקונה בפנקס רישום המקרקעין או במינהל ובפנקס רישום מקרקעין וכו'.
יצחק אהרונוביץ': תהליך מאוד ארוך שנמדד במספר חודשים לא קטן, קרוב יותר לשנה, מאשר פחות מכך.
יצחק אהרונוביץ': בעקבות זה הוקמה תת-ועדה בראשותו של מנכ"ל משרד המשפטים, ד"ר גיא רוטקופף, שהייתה אמורה לבחון איך אנחנו בעצם מקלים על נושא של רישום נדל"ן.
יצחק אהרונוביץ': כשהוועדה בחנה בעצם את התהליך של רישום נדל"ן, היא הגיעה למסקנה, בצדק, שאחד מהתהליכים שמעכבים, אחת התחנות שמעכבות בצורה המשמעותית ביותר, זה הדיווח וקבלת אישור מנהל מיסוי מקרקעין לרישום העסקה.
יצחק אהרונוביץ': צריך לזכור שחוק מיסוי מקרקעין קובע, שעסקה לא תירשם בפנקס רישום ומקרקעין עד שמנהל מס שבח, שמנהל מיסוי מקרקעין לא מאשר ששולמו כל המסים שקשורים לעסקה, משמע, היום יש לנו את מס השבח שמשלם המוכר ומס רכישה שמשלם הרוכש.
יצחק אהרונוביץ': במדידה שעשינו לתהליך הזה, יצא שבממוצע כמות הימים שעוברת מיום דיווח העסקה למנהל מס שבח, שקורה לרוב בין 30 ל-40 ימים מיום העסקה עד קבלת האישור, בממוצע לפני המהפכה של תיקון 70, על 190 ימים, כחצי שנה.
יצחק אהרונוביץ': ברור שזה תהליך שמעכב.
ניסן סלומינסקי: שהסיבה העיקרית, מהי?
יצחק אהרונוביץ': עד שמקבלים את האישור.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, האישור, מדווחים על - - -
ניסן סלומינסקי: אבל למה האישור לא מגיע?
יצחק אהרונוביץ': האישור לא מגיע כי בינתיים לא שולם המס.
ניסן סלומינסקי: מס שבח, בעיקר?
יצחק אהרונוביץ': יש מס שבח ויש מס רכישה.
ניסן סלומינסקי: לא, מס רכישה משלם - - -
יצחק אהרונוביץ': מס רכישה משלם הרוכש.
<שגית אפיק: הקונה.
יצחק אהרונוביץ': משלם הקונה.
ניסן סלומינסקי: אז זה לא רלוונטי, כי אם לא בוער לקונה, אז שלא ישלם.
ניסן סלומינסקי: אז בעיקר הבעיה היא שמס שבח לא שולם?
יצחק אהרונוביץ': הבעיה היא בעיקר שמס שבח לא שולם.
יצחק אהרונוביץ': וכאן אנחנו מתחברים לבעיה נוספת.
יצחק אהרונוביץ': כל מי שעשה – ואני מתאר לעצמי שסביב השולחן הזה רוב האנשים עשו פה עסקאות נדל"ן בימי חייהם, גם אם לא הרבה – יודע שאחד מהתנאים בעסקה, זה שחלק מהכסף מופקד בנאמנות אצל עורכי-הדין עד שמובא אישור המס לתשלום.
יצחק אהרונוביץ': נתקלנו בלא מעט מקרים, ותכף אעבור לסטטיסטיקות, וכשאני מדבר על לא מעט מקרים, מדברים על אלפי מקרים, שבהם הקונה נותר קירח.
יצחק אהרונוביץ': כי או שהעורך-דין שלו לא הקפיד לשים כסף בנאמנות, או שהכסף שהוא שם בנאמנות לא הספיק, אפילו גניבות של עורכי-דין של הכספים האלה וכו'.
יצחק אהרונוביץ': בסופו של דבר, התוצאה של התהליך הזה הוא שהרוכש יוצא וידיו על ראשו, הזכות במקרקעין לא יכולה להירשם על שמו, גם אגב אם הוא קיבל את החזקה בה.
יצחק אהרונוביץ': אז הוא קיבל את החזקה, אבל להירשם בטאבו הוא לא יכול.
יצחק אהרונוביץ': אגב, זה מקשה עליו גם בקבלת משכנתה וכו'.
יצחק אהרונוביץ': לכן, אנחנו למעשה מצאנו מקום לחבר בעצם את שני הדברים, אמרנו, איך אנחנו בעצם יכולים להקל על תהליך הרישום, אז חוץ מתיקון 70 שתיקן כמעט את כל הליכי השומה במס שבח, כולל התייעלות של המערכת שלנו וכו'.
יצחק אהרונוביץ': אמרנו גם, כדי להקל על קבלת האישור לרישום בטאבו, ניצור כלי שקוראים לו "מקדמה".
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, הקונה ישלם חלק מהתמורה, שימו לב, זה לא בנוסף לתמורה, זה חלק מהתמורה, החל מאחוז ה-41% שהוא אמור לשלם למוכר, במקום בעצם שהכסף יופקד בנאמנות, הוא ישלם את זה למנהל מיסוי מקרקעין על חשבון מס השבח של המוכר.
יצחק אהרונוביץ': כאשר המקדמה יכולה להיות 7.5% והיא יכולה להיות 15%, תלוי מהו יום הרכישה.
יצחק אהרונוביץ': כידוע, אישור מס השבח השתנה לפני 12 שנים, הוא ירד, ולכן השאלה היא מתי זה נרכש.
יצחק אהרונוביץ': הסכום הזה למעשה משולם על-ידי הקונה על חשבון מס השבח של המוכר, על-פי החוק רואים אותו כחלק מהתמורה על-פי החוזה.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, המוכר לא יכול להגיד, לא מעניין אותי, אתה תשלם לי ומה שאתה מעביר מס שבח זו בעיה שלך.
יצחק אהרונוביץ': זה חלק מהתשלומים של הקונה על חשבון המכירה, על חשבון הזכות במקרקעין.
יצחק אהרונוביץ': הוא מעביר את זה לנו, ולאחר מכן הוא מקבל אישור לטאבו, את אישור מס השבח, למעשה.
יצחק אהרונוביץ': יכול להיות שהמוכר ימשיך להתגושש עם רשות המסים במשך שנים, גם בהליכי שומה, גם בהליכי גבייה, ועדיין הקונה הוא לא בן-ערובה שלו.
יצחק אהרונוביץ': הקונה יכול להירשם בטאבו, יש לו את האישור וכו'.
יצחק אהרונוביץ': ולכן, התיקון הזה הוא תיקון צרכני וצריך להסתכל עליו ככה.
ניסן סלומינסקי: שי, אנצל את הזכות שלי, לא של אחרים, הרי יודעים בדיוק כמה יהיה מס שבח או שעושים את זה בערך?
ניסן סלומינסקי: בדרך כלל לוקחים הערכה.
יצחק אהרונוביץ': היום חייבים להגיש בשומה - - -
ניסן סלומינסקי: לא, אם אתה מדבר על אחרי 40% שהוא משלם, כלומר שעדיין לא נגמר ואתה עוד לא יודע מה בדיוק יהיה, אז נניח, קבעו משהו די קרוב ושילמו את זה למי שאחראי אצלכם בנושא, הוא חייב להוציא ולא יכול לחכות?
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לחכות עד שאדע בדיוק את הסכום, ואולי זה קצת פחות ואולי זה קצת יותר, או שהוא נותן מיידית?
יצחק אהרונוביץ': כעקרון ככה, קודם כל כשמגיע תשלום 41% חייבים להעביר אלינו את המקדמה.
יצחק אהרונוביץ': כאשר משלמים את המקדמה חייבים לתת אישור, אין אפשרות למנהל מס שבח לעשות - - -
<שגית אפיק: תוך כמה זמן אתה נותן אישור ממועד תשלום המקדמה?
יצחק אהרונוביץ': תוך מספר ימים בודדים, לפעמים זה אפילו באותו יום.
יצחק אהרונוביץ': תוך כמה ימים בודדים – שובר תשלום.
יצחק אהרונוביץ': עוד פעם, אני יודע, תכף יתקפו אותנו שזה לוקח ימים – זה השתפר מאוד.
יצחק אהרונוביץ': זה תהליך שלוקח זמן - - -
<שגית אפיק: אז זה לוקח ימים, או לוקח הרבה ימים?
יצחק אהרונוביץ': לא, זה לוקח באופן מיידי.
<אליאב בן שמעון: חודשים.
<שגית אפיק: לוקח חודשים?
יצחק אהרונוביץ': אנחנו ירדנו לכמות ימים היום, שמיום הדיווח על העסקה ועד קבלת האישור לטאבו בממוצע ירדנו ל-74 ימים.
<אביבה אטיאס: שי, באותו יום.
יצחק אהרונוביץ': באותו יום, בסדר, באותו יום.
<שגית אפיק: אה, 74 ימים זה לא יום.
יצחק אהרונוביץ': לא, 74 ימים מיום הדיווח על העסקה עד יום קבלת – לעומת 190 ימים, שזה היה העולם שלנו לפני המקדמות.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, קיצרנו את הזמן ב-60%.
יצחק אהרונוביץ': כן, וזה חלק מעשיית עסקים במדינת ישראל.
ניסן סלומינסקי: ואחר כך נעשית התחשבנות מדויקת יותר.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה רק להשלים ולומר, יכולים המוכר והקונה לפנות בבקשה להקטין את המקדמה, למשל אם מדובר בעסקת הפסד, למשל, אם מדובר בעסקה שבה ברור שהשבח נמוך יותר.
יצחק אהרונוביץ': המוכר היום חייב להגיש שומה עצמית, זאת אומרת, לומר כמה לדעתו המס שצריך לצאת.
ניסן סלומינסקי: המוכר בלבד יכול לעשות, או שהוא חייב את הקונה.
ניסן סלומינסקי: הבקשה צריכה להיות משותפת.
יצחק אהרונוביץ': הבקשה מוגשת על-ידי שניהם.
ניסן סלומינסקי: ואם הקונה לא מוכן להגיש את זה, אז אי-אפשר להגיש.
יצחק אהרונוביץ': אם הקונה לא מוכן להגיש, אי-אפשר.
יצחק אהרונוביץ': אבל בגדול, למה שזה ישנה לו.
יצחק אהרונוביץ': במקרה הפחות טוב, הוא ישלם בסוף את ה-7.5% ו-15%.
ניסן סלומינסקי: ואז הדיון הזה יכול להימשך שנה שלמה.
יצחק אהרונוביץ': לא, הדיון הזה תוך שבועיים מסתיים.
יצחק אהרונוביץ': העברנו הנחיות ברורות למשרדים, גם למחלקה שלי במטה, פונים גם אלינו, אם לא מצליחים מול המשרד וכו', ואנחנו בודקים.
יצחק אהרונוביץ': יש לא מעט מקרים שאנחנו מורידים באמת את המקדמה, אם אנחנו משתכנעים שזו עסקת הפסד או שהשבח נמוך יותר וכו', כי אנחנו באמת חושבים שהכלי הזה נועד קודם כל לשרת את הציבור.
יצחק אהרונוביץ': ולכן, אני באמת חושב שהכלי הזה קודם כל עוזר לציבור, אחר כך, אגב, הוא עוזר לרשות המסים.
יצחק אהרונוביץ': צריך לזכור שהמקדמה ב-50% מהמקרים, בקירוב, לא מכסה על מלוא השבח שהמוכר חייב, זאת אומרת, רשות המסים נפרדת מהכלי הגבייתי החשוב ביותר שלה בעסקת מקרקעין ב-50% מהמקרים, לפני שהיא קיבלה את מלוא המס.
יצחק אהרונוביץ': למשל, אני עכשיו צריך לרוץ אחרי איזושהי חברה זרה שמכרה קרקע בתל-אביב ועכשיו לחפש אותה, מאיפה אני לוקח את יתרת המס, כי הקונה שילם לי את ה-15%, ואני חייב לתת לו את האישור.
ניסן סלומינסקי: בסיטואציה כזאת הפתרון הכי טוב של רשות המסים, זה לקבל את הכסף, אז היא את שלה עשתה, לא להוציא את האישור - -
יצחק אהרונוביץ': אין.
יצחק אהרונוביץ': אני לא יכול.
ניסן סלומינסקי: - - ואז היא מחזיקה בידה את הכספים.
יצחק אהרונוביץ': לא, אין דבר כזה.
ניסן סלומינסקי: אין כזה דבר?
יצחק אהרונוביץ': אין דבר כזה, ואם למישהו זה קורה, אני מזמין אותו להתקשר אלי, גם אם זה באמצע הלילה.
<אביבה אטיאס: לא.
<אביבה אטיאס: אין מצב.
<אביבה אטיאס: רגע, אבל שי, אני מבינה שהנוהל הוא כזה – הנישום מגיע, מבקש בקשה לתשלום המקדמה, הוא מקבל שובר לתשלום.
<אביבה אטיאס: ברגע שהוא משלם את השובר, הוא מחזיק את האישור לטאבו ביד.
<אביבה אטיאס: ישלם היום – מחזיק היום, ישלם מחר – יחזיק מחר.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, ברגע שהוא משלם, מה שהוא מקבל זה השובר.
<אביבה אטיאס: אין כסף אצלי.
<אביבה אטיאס: השובר זה השובר לפנקסי הרישום.
יצחק אהרונוביץ': לרישום בטאבו.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, אז זה תמיד יהיה בו ביום.
<אביבה אטיאס: למה כל כך מסתבכים?
<אביבה אטיאס: באותו יום שהוא משלם, הוא מחזיק.
ניסן סלומינסקי: זה תמיד יהיה בו ביום.
משה גפני: אנחנו מדברים על אותה מדינה, כמובן.
<אביבה אטיאס: לגמרי.
יצחק אהרונוביץ': אותה מדינה, וחבר כנסת, הרב גפני - - -
משה גפני: רגע, את הלשכה המשפטית?
ניסן סלומינסקי: רגע, אבל ביקשתי שאתם לא תענו לאף אחד שלא קיבל אישור.
ניסן סלומינסקי: רב מוישה, רב מוישה, אתה מעמיד אותם בפני - - -
משה גפני: רק לשאול שאלה, את מסכימה לצו הזה שהוא יהיה רטרואקטיבי?
ניסן סלומינסקי: רגע, תכף נגיע לזה.
ניסן סלומינסקי: רב מוישה, לאט לאט.
<אביבה אטיאס: - - - חקיקה, אנחנו מפוצלים.
ניסן סלומינסקי: אני מבקש, רב מוישה יקבל את זכות הדיבור.
<אביבה אטיאס: זו רמה אחרת של הדיון.
<אביבה אטיאס: בואו נסכים שהמקדמה רצויה.
משה גפני: אני לא מסכים, בגלל שאמרתם שתבואו לוועדה ותגידו מה היה - -
<אביבה אטיאס: בואו נסכים שהמקדמה רצויה, למרות שהיא פוגעת במס הכנסה לפי הנתונים שנתן שי.
משה גפני: - - מה היה בדיונים אחרים.
משה גפני: אני נגד לפגוע במס הכנסה.
משה גפני: אני חושב שלא צריך להגיש את הצו הזה.
ניסן סלומינסקי: אביבה, ביקשתי שלא תענו.
ניסן סלומינסקי: אם לא תענו, אז גם לא ישאלו, תבינו.
ניסן סלומינסקי: אחר כך מחברי אני מבקש, בואו נעשה את זה מסודר, הוא יגמור, יש לי מספיק - - -
משה גפני: מתי אני יכול לשאול שאלות?
ניסן סלומינסקי: אתן.
ניסן סלומינסקי: תאמין לי שאתן לך.
ניסן סלומינסקי: לא מנענו.
ניסן סלומינסקי: כתוב: לא תחסום שור בדישו, לא מנענו.
ניסן סלומינסקי: כן, שי.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה רק להשלים את ההתייחסות לנושא הקבלנים.
יצחק אהרונוביץ': המקדמה חלה גם על מי שרוכש מקרקעין מקבלנים, בין אם זה דירות, בין אם זה מלאי אחר.
יצחק אהרונוביץ': לצורך ההקלה – ובאמת היה משא-ומתן עם הקבלנים לפני שהחלנו את זה עליהם – החלנו את זה על הקבלנים, כמדומני, רק ב-1 באוגוסט 2011, כארבעה-חמישה חודשים אחרי שזה חל על מרבית הציבור.
יצחק אהרונוביץ': למעשה הקלנו בצורה דרמטית, לטעמנו, באפשרות לקבל אישור לפי טופס 50.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, היום קבלן, במרבית המקרים, אין לו בעיה לקבל טופס 50, וברגע שיש לו טופס 50, כמובן שהקונים שלו פטורים ממקדמה.
יצחק אהרונוביץ': ראשית, קבלנים שמקבלים מה שנקרא אישור כללי למספר שנים, הורדנו את הדרישה שלנו למחזור של מה שפעם רק קבלנים מאוד גדולים היו מקבלים, היום אפשר לומר, גם קבלנים בינוניים יכולים לקבל.
יצחק אהרונוביץ': הקלנו את קבלת האישור לפרויקט.
<ניסים בובליל: מאיזה מחזור?
יצחק אהרונוביץ': תכף, נענה על הכול.
<אביבה אטיאס: אין דרישה לזה.
ניסן סלומינסקי: ששש, רבותי, בבקשה.
יצחק אהרונוביץ': 30 מיליון, אבל אם תרצו לרדת לפרטים של טופס 50, הבאנו פה את האדם שאחראי על נושא טופס 50 במטה.
יצחק אהרונוביץ': הוא יכול לתת פה הרצאה שלמה על טופס 50 וכו'.
יצחק אהרונוביץ': הגענו להסדר מול הבנקים על כתב התחייבות, כי יש כמובן בעיה, כי היום לפי חוק המכר הכסף חייב ללכת לבנק, ובגלל שקיימת למעשה סתירה בין החוק שלנו לבין חוק המכר, לכאורה, הגענו להסדר עם הבנקים שכתב התחייבות של הבנק – כשהבנק מותיר אצלו בסוף דרכו של הפרויקט 25% מרווחי הפרויקט – אז ברגע שהבנק חותם לנו על ההתחייבות הזאת, הקבלן גם יכול למעשה לקבל את טופס ה-50, ואז הדיירים שלו פטורים מלשלם מקדמה.
יצחק אהרונוביץ': אני חייב לומר שלאחרונה, אני מקדים כבר ואומר, לקראת הדיונים פה בוועדה וכו', ובאמת בגלל שאנחנו חושבים שהקבלנים זה מגזר חשוב למדינת ישראל וכו', אנחנו לא נגדם חלילה, ואנחנו חושבים שכן כדאי למצוא אתם את מה שנקרא, את הדרך שתיטיב עם כולם, זאת אומרת, קודם כל עם הציבור, אני חייב לומר שבעבר היה מצב מאוד בעייתי מבחינת רוכשי הדירות.
יצחק אהרונוביץ': היום, רק כדי לסבר את אוזנם של חברי הוועדה, אנחנו מדברים על בקירוב בין 30,000 ל-40,000 דירות, יותר קרוב ל-40,000 דירות במדינת ישראל היום, שלא יכולות עד היום להירשם בטאבו בגלל חובות מס של הקבלנים כלפינו.
יצחק אהרונוביץ': אנשים גרים בדירות לפעמים עשרות שנים כבר, לפעמים 25-20 שנים, ולא יכולים להשלים את הרישום בטאבו.
יצחק אהרונוביץ': כי הקבלן בשעתו לא הסדיר את ענייני מס ההכנסה שלו, ולא הביא את אותו טופס 50.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו רואים שיפור דרמטי בנושא הזה בשנתיים-שנתיים וחצי האחרונות, ואני חושב שזה אינטרס – עוד פעם, חברי הוועדה צריכים פה לשקול את אינטרס הציבור, אינטרס חשוב מאוד, וביחד עם זאת אנחנו נכונים ומוכנים להגיע עם "התאחדות בוני הארץ" לפשרות.
יצחק אהרונוביץ': ישבנו אתם שבוע שעבר.
יצחק אהרונוביץ': אני חושב שהגענו לאיזשהו מתווה.
יצחק אהרונוביץ': אני חושב שאפשר להגיע אתם בסך הכול לפשרה סבירה, שגם תניח את דעתם, ונוכל להמשיך עם הכלי הזה, שעוד פעם, אני מדגיש ואומר, הוא קודם כל כלי צרכני, ואחר כך כלי מיסוי.
ניסן סלומינסקי: רק עוד דבר אחד, תשכנע אותנו בעוד קצת שאכן – ממתי זה קיים?
יצחק אהרונוביץ': קיים מה-1 באפריל 2011.
יצחק אהרונוביץ': לגבי קבלנים זה נכנס לתוקף החל מה-1 באוגוסט 2011.
משה גפני: מי אישר לקבלנים?
ניסן סלומינסקי: רגע, נגיע לאט לאט.
ניסן סלומינסקי: סטטיסטיקה, אתה יכול לשכנע אותנו שאכן - - -
<שגית אפיק: נכון, בוועדה באמת דובר על זה שזה לא יחול על קבלנים.
ניסן סלומינסקי: תן לי את האינפורמציה.
יצחק אהרונוביץ': כמות הימים היום שלוקחת – רבותי, אני רוצה בשביל לא לבלבל את הוועדה.
ניסן סלומינסקי: אביבה, רק שתהיו ביחד כולכם.
יצחק אהרונוביץ': אני רוצה לא לבלבל את הוועדה – דירות מגורים פטורות, שזה אולי ב-Mind, במחשבה של רובנו, לא נמצאות שם, לא נכלל עליהן נושא המקדמות.
יצחק אהרונוביץ': דירות מגורים פטורות היום מקבלות אישור לטאבו תוך ארבעה ימים, ואפילו פחות מזה.
יצחק אהרונוביץ': שאר העסקאות, ששם חלות המקדמות, ירדנו לממוצע של 74 ימים, לעומת 190 ימים לפני כן.
ניסן סלומינסקי: כן, אבל מבחינת תשלום, מהרגע ששולם, אתם אומרים, בו-זמנית.
יצחק אהרונוביץ': באותו – הנה, בבקשה.
ניסן סלומינסקי: באותו יום.
יצחק אהרונוביץ': ברגע שמשולמת המקדמה יש חותמת ואפשר ללכת עם זה לטאבו.
ניסן סלומינסקי: בסדר, רק שנדע.
<אליאב בן שמעון: אתה מקבל שובר לתשלום, וזה לא אישור לטאבו.
<אליאב בן שמעון: זה לא תורם לרישום.
יצחק אהרונוביץ': מקבל מייד את האישור לטאבו.
ניסן סלומינסקי: אביבה, רק רגע, רק שנייה, ששש.
<ניסים בובליל: לא נכון.
<ניסים בובליל: זה שובר לתשלום, ולא אישור תשלום לטאבו לצורך הרישום.
ניסן סלומינסקי: אביבה, אני רוצה - - -
<אביבה אטיאס: אנחנו לא מדברים על קבלנים עכשיו, אנחנו מדברים על רוכשי דירות שלא מקבלן, בסדר?
<אביבה אטיאס: קבלנים זה - - -
<קריאה: למה הבדל?
יצחק אהרונוביץ': היא מדברת על דירות ושאר הנדל"ן שלא עסקה פטורה.
יצחק אהרונוביץ': גם דירות חייבות יש, מה לעשות.
<אליאב בן שמעון: - - -
ניסן סלומינסקי: סלח לי, ניתן לך את הזמן, תוכל לשאול את השאלות.
ניסן סלומינסקי: נסכם, רוכש שרכש ממוכר שהוא לא קבלן, ביום שהרוכש משלם את הכסף, השובר שהוא מקבל, עם זה הוא הולך לטאבו.
ניסן סלומינסקי: איך זה הולך אצל קבלנים?
יצחק אהרונוביץ': אצל קבלנים, ברגע שמשודר טופס 50 במחשב, אין יותר חוב על הדירה הזאת, ובשלב מאוחר יותר מתקבל האישור בטאבו.
יצחק אהרונוביץ': ובכל מקרה של קבלנים - - -
ניסן סלומינסקי: ההליך הזה שהזכרת, המחשב הזה, כמה זמן זה לוקח?
יצחק אהרונוביץ': עובד מצוין.
יצחק אהרונוביץ': כמה זמן?
יצחק אהרונוביץ': זה משודר – מתי?
<קריאה: באותו יום שיש את האישור.
יצחק אהרונוביץ': באותו יום שיש את האישור.
יצחק אהרונוביץ': באותו יום שהקבלן מביא את טופס ה-50 לפקיד השומה - -
<אביבה אטיאס: משודר האישור.
יצחק אהרונוביץ': - - משודר האישור במחשב און-ליין בין פקיד השומה הרלוונטי לבין מנהל מיסוי מקרקעין הרלוונטי, ואז הדירה הזאת פטורה למעשה ממס שבח.
<אליאב בן שמעון: עוד אין אישור לטאבו.
יצחק אהרונוביץ': לא צריך עדיין את האישור לטאבו.
יצחק אהרונוביץ': את האישור לטאבו מקבלים בכל מקרה בשלב מאוחר יותר, אבל אין שום בעיה לקבל.
יצחק אהרונוביץ': הדייר בא ומקבל את האישור לטאבו.
<אביבה אטיאס: אתה יכול לקבל.
<אביבה אטיאס: יש לך בעיה לקבל על גוש וחלקה?
<אביבה אטיאס: רשמת לו בית משותף?
<אליאב בן שמעון: אז בוא נבין, יש אישור לתשלום שלא תורם כלום לרישום בטאבו.
ניסן סלומינסקי: שי, אתם עושים טעות, ביקשנו.
ניסן סלומינסקי: יש את חברי הכנסת שידברו, ואחר כך הם ישאלו את השאלות, ואתם תתנו את התשובות.
ניסן סלומינסקי: עכשיו חברי הכנסת לפי - - -
משה גפני: אני רוצה לשאול שאלות.
ניסן סלומינסקי: שנייה, ניתן אולי - - -
<שגית אפיק: אולי כדאי לשמוע את שבת ממשרד השיכון?
ניסן סלומינסקי: שבת ממשרד השיכון.
<יוסי שבת: אני רוצה להדגיש את העמדה של משרד השיכון.
<יוסי שבת: המדיניות של משרד השיכון היא להוריד את מחירי הדירות, ולמנוע כל בעיה של אשראי אצל הקבלנים.
<יוסי שבת: ולכן, בעצם אם יש הסכמה בין הקבלנים לרשות המסים מבחינתנו זה טוב, ואין לנו בעיה.
<יוסי שבת: אבל אם אין הסכמות, אז אנחנו לא רוצים שיתפסו אשראי לענף הבנייה, ואנחנו מתנגדים בעצם לבוא ולתפוס אשראי של הקבלנים, שנמצא צבוע לטובת רשות המסים במסגרת מקדמות, כי מבחינתנו זה עוד חסם במסגרת האשראי לענף.
<שגית אפיק: אתם חושבים שהמקדמות מייקרות את מחירי הדירות?
<שגית אפיק: יוצרות סרבול נוסף?
<יוסי שבת: אנחנו חושבים שזה יוצר סרבול נוסף מבחינתנו, וזה פוגע בהנגשה של קבלנים למכרזים חדשים, כי זה פוגע להם בהון העצמי, שבעצם צבוע ותפוס לנושא הזה.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שיש כאן שני משרדים שבאים עם עמדה מנוגדת.
<יוסי שבת: היינו שותפים למשא-ומתן שהיה בין רשות המסים לקבלנים, וכל עוד יש הסכמות זה דבר אחד, אבל במידה שאין הסכמות, העמדה שלנו היא להוריד את מחירי הדירות, ולתת כמה שיותר זמינות ונגישות של אשראי.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו עומדים בהסכמות האלה.
משה גפני: אני יכול לשאול שאלות?
משה גפני: או שרק הם ידברו?
<שגית אפיק: כדאי לשמוע את הנציגים.
ניסן סלומינסקי: אתן לך.
ניסן סלומינסקי: קודם כל שנבין מהנציגים.
משה גפני: אבל לא הבנת מה שהולך פה?
ניסן סלומינסקי: אני לאט לאט מבין.
ניסן סלומינסקי: אתה רואה, אם הייתי נותן לך לדבר לפני שהוא דיבר, לא היינו יודעים את זה.
ניסן סלומינסקי: חכה, אולי נדע עוד כמה דברים.
ניסן סלומינסקי: כן, סליחה, מי מכם?
ניסן סלומינסקי: תדעו שלבוא לוועדה ששני משרדים ממשלתיים חלוקים אחד על השני, זו הטעות הכי פטאלית שאפשר לעשות.
<ליאת גרבר: לא, אבל עם כל הכבוד - - -
ניסן סלומינסקי: אני רק אומר לכם בהערה, שתחשבו להבא.
<אביבה אטיאס: אנסה להגיד למה אנחנו לא חלוקים.
<ליאת גרבר: הסמכות היא כאן של השר - - -
ניסן סלומינסקי: רגע, אחת מכן צריכה לדבר.
<ליאת גרבר: אני רק אומרת, שהסמכות כאן היא של שר אוצר להאריך את התוקף, מדובר פה בנושא של מסים.
<ליאת גרבר: יש פה איזושהי התנגדות ספציפית למשהו מאוד ספציפי, אבל הסמכות היא לא של משרד השיכון כאן.