GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל שטייניץ: אני חייב לשניכם אישית תודה גדולה, וגם לרבים אחרים, כולל לצוות הוועדה – לטמיר, לשגית ולשאר החברים.
יובל שטייניץ: אני רוצה לפתוח ולומר לכם שאני מרגיש שהיתה לי זכות גדולה בארבע השנים האחרונות, להוביל את כלכלת ישראל באחת הקדנציות הכי ארוכות של שר אוצר בתולדות מדינת ישראל.
יובל שטייניץ: אם סופרים זאת בחודשים, לא רק בשנים, אז זו גם הקדנציה הכי ארוכה טכנית בארבעים השנים האחרונות, למרות שהיתה קדנציה אחת שהיתה מאוד קרובה לה, ולא רק שזו היתה קדנציה מלאה של ארבע שנים – ממרס 2009 עד מרס 2013 – אלא גם בתקופה הכי סוערת והכי קשה בכלכלה הגלובלית.
יובל שטייניץ: אני חושב שזו זכות גדולה שנפלה בחלקנו, לנווט את כלכלת ישראל, אנחנו באוצר בשיתוף פעולה עם הכנסת ו-וועדת הכספים ועם גורמים אחרים כמו בנק ישראל, כמו המגזר הפרטי, כמו ההסתדרות, אבל זכות גדולה לנווט את כלכלת ישראל בסערה הכלכלית הכי קשה שפקדה את העולם המפותח, המערבי מאז מלחמת העולם השנייה.
יובל שטייניץ: קדימה, יש לנו אתגרים כלכליים מאוד קשים, האתגרים הכלכליים לא פסו מהעולם.
יובל שטייניץ: המשבר הכלכלי עוד נמשך.
יובל שטייניץ: אירופה ממש קורסת לנגד עינינו, על סף קריסה כלכלית.
יובל שטייניץ: עשרות-מיליוני מובטלים באירופה ואמריקה, שעדיין לא מצליחים ליצור מספיק מקומות עבודה כדי לקלוט את רובם המכריע.
יובל שטייניץ: גם אנחנו בישראל ניצבים בפני אתגרים לא פשוטים, האתגר של להמשיך להתמודד עם המשבר הכלכלי והאתגר הנוסף של התקציב הקרוב, שאינו פשוט.
יובל שטייניץ: שר האוצר החדש יצטרך להתמודד עם תקציב לא פשוט בעוד מספר חודשים.
יובל שטייניץ: אני רוצה לומר על זה מילה: הכלכלה הלאומית שלנו נמצאת סך הכול בדינמיקה טובה, בדינמיקה חיובית, הצמיחה הגבוהה במערב, ובאבטלה נמוכה, כפי שנראה מייד.
יובל שטייניץ: זה הדבר הכי חשוב.
יובל שטייניץ: המשימה העיקרית היא קודם כל כלכלת ישראל.
יובל שטייניץ: התקציב הבא, לעומת זאת, אינו פשוט, כי ייעשה בו קיצוץ של מיליארדי שקלים, קיצוץ גבוה יותר מהקיצוץ הממוצע.
יובל שטייניץ: הממשלה והכנסת יהיו חייבים לבחור בחיים לא פשוטים לממשלה כדי שהכלכלה תמשיך לפרוח.
יובל שטייניץ: זה האיזון הנדרש – קודם כל הכלכלה הלאומית.
יובל שטייניץ: כדי שהכלכלה הלאומית תמשיך במסלול של צמיחה והשקעות ביצירת מקומות עבודה, הממשלה תצטרך להעביר תקציב לא קל, שיש בו ריסון תקציבי, ושיש בו דגש על מנועי הצמיחה.
יובל שטייניץ: זה לא פשוט, זה בהחלט אפשרי.
יובל שטייניץ: הזכרת, אדוני היושב-ראש, שזו היתה האווירה בדיוק במרס-אפריל 2009.
יובל שטייניץ: אם נפעל נכון, נוכל לאתגרים.
יובל שטייניץ: אין לי ספק שמדינת ישראל יכולה לצמוח בקצב ממוצע של 4 אחוז.
יובל שטייניץ: אם ננהג נכון, זה בידינו.
יובל שטייניץ: אני מבקש מוועדת הכספים – אני מניח שזה לא ההרכב הסופי; הוא עוד ישתנה משמעותית – אבל לוועדת הכספים כמוסד ולחברים שכן יישארו פה בוועדת הכספים:
יובל שטייניץ: עזרו לשר האוצר הבא כפי שעזרתם לי - בשיתוף פעולה, בהבנה לצורכי הכלכלה של מדינת ישראל.
יובל שטייניץ: אני חוזר ארבע שנים אחורה.
יובל שטייניץ: כשנכנסתי לתפקידי הצגתי מטרה מרכזית אחת ועוד כמה מטרות, שמתוכן החלטתי להזכיר רק כמה.
יובל שטייניץ: המטרה המרכזית, הדבר שעומד בראש סדר העדיפויות, הוא מאוד ברור ופשוט, וזה נשאר בראש סדר העדיפויות תמיד, בעיקר בארבע השנים האחרונות של המשבר, ולנוכח המשבר שעוד נמשך בעולם - גם קדימה.
יובל שטייניץ: אמרתי, יש המון דברים חשובים שצריך לעשות.
יובל שטייניץ: אני זוכר את הפגישה הראשונה כאן בוועדה, אבל בראש סדר העדיפויות של שרי אוצר, של ממשלות ושרי אוצר בעולם וגם בישראל עומד דבר אחד פשוט: צמיחה גבוהה ואבטלה נמוכה.
יובל שטייניץ: וכל הדברים האחרים, חשובים ככל שיהיו, הם חשובים מאוד, אבל משניים ביחס לאתגר העצום הזה שעמד בפנינו ב-2009 – לחזור לצמיחה גבוהה ולאבטלה נמוכה.
יובל שטייניץ: זה האתגר בארצות הברית, זה האתגר באירופה, זה היה ונשאר האתגר המרכזי בישראל.
יובל שטייניץ: אני מציע לוועדה, לממשלה, לשר האוצר הבא לזכור את זה.
יובל שטייניץ: אין דבר חשוב מזה, וזה הולך ביחד - צמיחה גבוהה ואבטלה נמוכה.
יובל שטייניץ: אין אבטלה נמוכה ללא צמיחה, או עם צמיחה שלילית.
יובל שטייניץ: אנו רואים מה קורה בארצות הברית ובאירופה.
יובל שטייניץ: צמיחה נמוכה או שלילית זה אבטלה גבוהה, אבל לפני שניכנס למקרו כלכלה ולסיכום אני רוצה להזכיר עוד ארבע מטרת מרכזיות – בחרתי מהמון דברים.
יובל שטייניץ: אלה היו ארבע שנים של קדנציה לא פשוטה, בתקופה סוערת, אבל בחרתי להזכיר מכל המון הדברים, שרובם המכריע הגיע גם לוועדה, ארבע מטרות שסימנתי מתחילת הדרך כבר בחודש הראשון לכהונתי, בנוסף למטרת-העל של צמיחה גבוהה ואבטלה נמוכה.
יובל שטייניץ: מטרה אחת היתה להפוך את ישראל למדינה הראשונה בעולם המערבי שעוברת לתקציב דו-שנתי; המטרה השנייה היתה לאחר עשר שנים של ניסיון מתמשך, להביא סוף-סוף לקבלתה של ישראל כחברה מלאה בארגון ה-OECD בגלל החשיבות העצומה שיש לזה למעמדה הכלכלי של ישראל בעולם כולו; המטרה השלישית היתה – היא נוספה בערך חודש לאחר שנכנסתי לתפקידי, כי לא הייתי ער לכך קודם – לעשות רביזיה בחלקה של המדינה ואזרחיה במשאבי הטבע של מדינת ישראל, בעיקר בנושא מאגרי הגז והנפט בים התיכון, אבל גם בתחומים אחרים – מה שאחר כך נעשה באמצעות הקמת ועדת ששינסקי; והדגל הרביעי היה, מכל מה שאני רוצה לציין כדבר מרכזי וחשוב, סוף-סוף, אחרי 62 שנים – היום 65 שנה – לעשות רפורמה כלכלית בהתנהלות הכלכלית והתקציבית של מערכת הביטחון, בפנסיה בשקיפות ובקרה והכנת התקציב.
יובל שטייניץ: המטרות הללו, מהמון נושאים אלה הנושאים שבחרתי להזכיר כאן, כי איני יכול להזכיר את כל הנושאים.
יובל שטייניץ: לפני המצגת אני רוצה לומר מילה על כל נושא.
יובל שטייניץ: התקציב הדו-שנתי - יש עליו ויכוח לגיטימי.
יובל שטייניץ: אני משוכנע שזה הדבר הנכון מבחינת ההיגיון הכלכלי תמיד, ובעיקר בעת משבר.
יובל שטייניץ: זה פרקטיקה חדשה.
יובל שטייניץ: צריך ללמוד לעבוד אתה.
יובל שטייניץ: יש דברים שצריך לשפר בה, אבל אני רוצה להזכיר שבדוח רשמי של קרן המטבע הבין-לאומית וגם בדברים שנשא פה יושב-ראש הקרן וגם יושב-ראש ה-OECD לאחר מכן נכתב שחור על גבי לבן שהתקציב הדו-שנתי הוא אחד מהגורמים העיקריים – אני מצטט מהדוח; הוא באנגלית – שתרם להתייצבות הכלכלה במשבר, לחזרה לצמיחה חיובית וליציאה המהירה של ישראל מהמשבר הכלכלי.
משה גפני: זה יהיה קבוע, התקציב הדו-שנתי?
יובל שטייניץ: ההחלטה כרגע של ראש הממשלה ושלי הוא לעשות את התקציב – ברור לנו שזה הדבר הנכון – דו-שנתי ל-2013 ו-2014.
מאיר כהן: זה טוב, אתה אומר?
משה גפני: יבוא שר אוצר אחר, ואגיד מה שאני חושב על זה.
רוברט אילטוב: ואתה תגיד - מה שרואים משם, לא רואים מכאן.
אבישי ברוורמן: מאיר, כשתהיה שר הפנים, או יעל, אנחנו רושמים את כל ההצהרות שלך עכשיו.
מאיר כהן: רק שאלתי, לא הצהרתי.
יובל שטייניץ: הנושא השני היה מערכה מאוד נמרצת שניהלתי, וגם כאן הוועדה נתנה סיוע, לקבלת ישראל ל-OECD.
יובל שטייניץ: לשמחתי, לאחר כ-11 שנים של חיזורים אחרי ה-OECD במהלך 2010 הצלחנו להגיע לרגע המיוחל, והתקבלנו כחברים מלאים בארגון ה-OECD.
יובל שטייניץ: את התודה העיקרית בנושא הזה אני חייב לידידי אנחל גורייה, אבל לפעמים ליצור ידידות זה משרת גם מטרות בין-לאומיות.
יובל שטייניץ: אין לי ספק שקבלתנו ל-OECD שדרגה את מעמדנו הכלכלי בעולם, והפכה אותנו גם למקום יותר אטרקטיבי להשקעות, כולל השפעות עקיפות על היחסים הכלכליים שלנו – לא רק עם המערב אלא גם עם הודו וסין.
יובל שטייניץ: הנושא השלישי היה נושא תמלוגים של הגז והנפט, ועדת ששינסקי.
יובל שטייניץ: אם היו לי רגעים גם לפעמים קשים כשר אוצר – היו לי כמה – אחד הרגעים הכי קשים היו החודשים הראשונים של הקמת ועדת ששינסקי, כי בהתחלה זה נראה רע מאוד.
יובל שטייניץ: קמפיין המודעות, שכלל עשרות ומאות מודעות ענק על עמודים שלמים בעיתונים, מולי ומול פרופ' ששינסקי, שמיניתי לעמוד בראש הוועדה, ההפגנות מטעם, עשרות העתירות לבג"ץ ואפילו החלטה של ועדה מאוד מכובדת בכנסת, לקרוא לי לפרק את ועדת ששינסקי – החלטה נגדי בעניין הזה - לא של הוועדה שלכם.
יובל שטייניץ: לכן עשיתי מאמץ אחר כך שהחוק יגיע לוועדה הזאת ולא לוועדה אחרת.
יובל שטייניץ: והדבר הכי קשה היה שכל זה היה מעורב עם לחץ - בחודשים הראשונים מאוד אינטנסיבי מצד ממשלת ארצות הברית, כולל שליח של הממשל, שהגיע אליי לאוצר, כולל שיחות לא פשוטות במשרד האוצר האמריקאי ובבית הלבן, עד שהגעתי לרגע שבו קיבלתי הודעה רשמית מראש המועצה הכלכלית בבית הלבן, שמעתה והלאה ארצות הברית לא מתערבת יותר בנושא ועדת ששינסקי.
יובל שטייניץ: ואני מוכרח לומר - זה היה קרב על 400 מיליארדי שקלים.
יובל שטייניץ: אנחנו מעריכים כיום את הדלתא, את תוספת ההכנסות לאזרחי המדינה עד שנת 2040, ב-23 השנים הקרובות, בבין 300 ל-600 מיליארד שקלים.
יובל שטייניץ: זה אומר בממוצע בערך 405 מיליארדי שקלים תוספת.
יובל שטייניץ: לכן זה היה קרב כל כך קשה – כי זה היה קרב לא על מיליארדים אלא על מאות-מיליארדים.
יובל שטייניץ: פה קיבלתי סיוע ארטילרי מהוועדה שלכם מהרגע הראשון.
עמיר פרץ: כמה זה יוצא לך בשנה?
יובל שטייניץ: הרבה, אבל הכסף הגדול מתחיל מ-2016.
יובל שטייניץ: הנושא האחרון הוא המאבק – גם פה הרגשתי שיש לי רוח גבית בוועדה – לנורמליזציה כלכלית של מערכת הביטחון.
יובל שטייניץ: זה דבר חשוב מאין כמותו, השקיפות והבקרה.
יובל שטייניץ: עובדה שהיום שר אוצר וראש ממשלה יכולים לראות און ליין כל התפתחות תקציבית במערכת הביטחון, כל תשלום, כל חוזה, כל חוזה עתידי, כל הוצאה כספית, כל עודף או חוסר, ושהדברים הם לא יותר חור שחור.
יובל שטייניץ: העובדה שגיל הפנסיה עולה בהדרגה, גיל הפנסיה של פורשי צה"ל, וזה עוגן בחקיקה, העובדה שתקציב מערכת הביטחון בראשונה, התקציב הקודם - משרד האוצר היכן והגיש לכנסת את תקציב הביטחון ולא צה"ל ומשרד הביטחון – בראשונה בתולדות ישראל.
יובל שטייניץ: לפני המצגת אני רוצה לומר שלושה דברים לממשלה הנכנסת ולשר האוצר הבא ולוועדה הבאה - זו האמונה שלי.
יובל שטייניץ: אני מציע לשמור על שלושה דברים מרכזיים, שבעיניי הם שלוש רגליים חובות להמשך ההצלחה הכלכלית של מדינת ישראל.
יובל שטייניץ: האחד, יש לשמור ככלי של יציבות, של תכנון לטווח ארוך ושל שיפור בביצוע על תקציב דו-שנתי, כולל שיפורים בפרקטיקה שלו.
יובל שטייניץ: יש מה לשפר בפרקטיקה שלו; השני, לזכור ולשמור על מדיניות של עידוד ההשקעות כדרך להתמודדות עם המשבר, ובעיקר השקעות בתעשיות הייצוא והטכנולוגיה.
יובל שטייניץ: זה מנוע הצמיחה האמתי של ישראל – הייצוא.
יובל שטייניץ: זה מה שמאפשר לנו ליצור ערך מוסף בשוק של 8 מיליארד ולא של 8 מיליון; והשלישי, לשמור על הדינמיקה של שליטה, בקרה ורפורמה והתייעלות בתקציב הביטחון במערכת הביטחון, כי המשקל של תקציב הביטחון ושל מערכת הביטחון בכלכלה הלאומית הוא כל כך גדול, שהמהלך הזה שהתחלנו סוף-סוף להתניע בכנסת הקודמת ובממשלה הקודמת, חייב להימשך קדימה ולא ללכת אחורה.
יובל שטייניץ: אני רוצה לעבור ברשותך בקצרה למצגת של סיכום התקופה.
יובל שטייניץ: ראשית, אני רוצה לומר מילה על כלכלה.
יובל שטייניץ: בכלכלה, בסוף בסוף, כמו בכל תחום אחר, אבל במיוחד בכלכלה, יש מבחן התוצאה.
יובל שטייניץ: מבחן התוצאה בכלכלה הוא אפשרי יותר מאשר בתחומים אחרים, כי למרות שכלכלה אינה מדע מדויק, מדידות כלכליות מבוססות על מתודה סטטיסטית ומדעית מוצקה.
יובל שטייניץ: ולכן כלכלה בסוף בסוף - צריך להסתכל לא רק על התהליך אלא על השורה התחתונה – מה היתה התוצאה.
יובל שטייניץ: את התוצאה מודדים גם באופן אבסולוטי, אבל גם בהשוואה.
יובל שטייניץ: לכן במצגת יש כאן שני מהלכים של השפעה: קודם כל השוואת ישראל לעצמה – איפה היינו אז, בתחילת המשבר ב-2009 ואיפה אנחנו היום, ואחר כך גם השוואה בין-לאומית – איפה אנחנו ביחס ליתר מדינות המערב המפותח, מה היו ההתפתחויות בארבע השנים האחרונות.
יובל שטייניץ: אציג עכשיו את השקף הראשון.
יובל שטייניץ: השקף הזה הוא שקף של אז והיום – באיזה מצב קיבלנו את הכלכלה – אני, הממשלה, ועדת הכספים – לפני ארבע שנים, ובאיזה מצב אנחנו מעבירים אותה עכשיו הלאה להמשך הטיפול.
יובל שטייניץ: בתחילת 2009 הצמיחה היתה מינוס 2.4 אחוז ברבעון הראשון – צמיחה שלילית.
יובל שטייניץ: התחזית היתה שלילית לכל שנת 2009.
יובל שטייניץ: זה לאחר שממחצית 2008 הצמיחה עברה לצמיחה שלילית, דהיינו התכווצות אמתית במשק.
יובל שטייניץ: אני מזכיר – זו היתה תמונה דומה לתמונה ברוב מדינות אירופה – צמיחה שלילית בערך בגובה של בין מינוס 2 למינוס 3 אחוז.
יובל שטייניץ: אנחנו מחזירים את המדינה עם צמיחה חיובית של פלוס 3.1 אחוז ב-2012, ולאחר שלוש שנים שבהן ישראל שנה אחרי שנה הגיעה לצמיחה הגבוהה ביותר בכל מדינות המערב.
יובל שטייניץ: צמחנו 5 אחוז ב-2010, 4.6 אחוז ב-2011, 3.1 אחוז – עדיין הצמיחה הגבוהה ביותר מכל מדינות המערב – ב-2012, והתחזית לשנת 2013 של האוצר היא 3.5 אחוז - של בנק ישראל גבוהה יותר, אבל של האוצר 3.5 אחוז – עדיין, לפי האקונומיסט, התחזית הגבוהה ביותר מכל מדינות המערב.
יובל שטייניץ: הסיבה העיקרית להאטה ב-2012 היתה שנוצרה לפתע שנה ללא גז, הסתבר לנו שהגז נותן לצמיחה בין אחוז לשני אחוזים – הרבה יותר ממה שחשבנו קודם לכן.
יובל שטייניץ: הנתון השני הוא הכי חשוב: ההשקעות.
יובל שטייניץ: בתחילת 2009 היינו בדינמיקה חריפה של ירידה בהשקעות ריאליות במשק – כולל: פרטי, ממשלתי, מחוץ לארץ, מהארץ.
יובל שטייניץ: ב-2009 כולה ההשקעות בכלכלה הריאלית ירדו בישראל, הצטמצמו ב-5.1 אחוז.
יובל שטייניץ: אגב, זה גם היה המצב דומה באירופה ובארצות הברית, של צמצום בהשקעות.
יובל שטייניץ: צמצום בהשקעות הוא דבר מסוכן ביותר.
יובל שטייניץ: אני מדבר רק על השקעות בכלכלה הריאלית; בהיי טק, בתעשיות, בתשתיות, בבנייה, במסחר, בתיירות.
יובל שטייניץ: משנת 2010 במצטבר, בשלוש שנים, ההשקעות בכלכלה הישראלית גדלו ב-38.1 אחוז.
יובל שטייניץ: זה הגידול הכי משמעותי ורחב בהשקעות בכל מדינות המערב.
יובל שטייניץ: אני מבליט את הנושא הזה, כי הדרך שלנו להתמודד עם המשבר היתה בעיקר על-ידי עידוד השקעות וגידול בהשקעות ולא על-ידי ניפוח מלאכותי של הפעילות הכלכלי.
יובל שטייניץ: אלה שתי אסטרטגיות שונות.
יובל שטייניץ: ברוב מדינות המערב נקטו באסטרטגיה של ניפוח מלאכותי של הפעילות הכלכלית המיידית.
עמיר פרץ: למשל, אם מוכרים חברה שלוש פעמים בשנה?
יובל שטייניץ: אבל שאלות בסוף.
יובל שטייניץ: השקעות ריאליות.
יובל שטייניץ: הגידול הזה הוא, בעיניי, הפרמטר המרכזי שאפשר ליצור כאן מאות-אלפי מקומות עבודה, להוריד את האבטלה, ולהתמודד עם המשבר בשלום.
יובל שטייניץ: אגיד על זה מילה אחר כך, כשנראה את השקף ההשוואתי לעולם.
יובל שטייניץ: יחס חוב-תוצר.
יובל שטייניץ: קיבלנו את הכלכלה ביחס חוב-תוצר שהתקרב ל-80 אחוז בסוף 2009.
יובל שטייניץ: ישראל היא אחת המדינות המערביות הבודדות שהצליחה בתקופת המשבר להוריד את היחס חוב-תוצר.
יובל שטייניץ: הנתון שאנחנו מעריכים אותו עכשיו הוא 73.8.
יובל שטייניץ: זה עוד לא חישוב סופי; החישוב הסופי באגף החשב הכללי.
יובל שטייניץ: אנחנו מדברים על, כנראה, בין 73.5 ל-74.
יובל שטייניץ: כרגע אנחנו מעריכים שזה יהיה באזור הזה.
יובל שטייניץ: דירוג אשראי – פרמטר חשוב ביותר.
יובל שטייניץ: דירוג האשראי של ישראל על-ידי S and P – היה A. .
יובל שטייניץ: S and P זה הסוכנות הכי גדולה ומרכזית בעולם.
יובל שטייניץ: היה חשש רציני מהורדת דירוג – זה מה שקרה לרוב מדינות המערב.
יובל שטייניץ: ישראל המדינה המערבית היחידה שבמקום להוריד לה את הדירוג, הדירוג שלה עלה ל-A פלוס במהלך ארבע השנים האחרונות.
יובל שטייניץ: מבחינה מקרו כלכלית אנחנו היום במצב כלכלי, עם כל הבעיות שעוד נותרו, במצב כלכלי טוב וחזק יותר מאשר לפני ארבע שנים.
יובל שטייניץ: נתוני שוק העבודה, שצמודים, כמובן, למקרו כלכלה.
יובל שטייניץ: מי שאומר שמקרו לא משפיעה על מיקרו ועל בני אדם, אינו יודע מה הוא שח; יש קשר ישיר בין צמיחה לאבטלה ורמת חיים.
יובל שטייניץ: תחילת 2009 – 3 מיליון מועסקים במשק.
יובל שטייניץ: סוף 2012: 3 מיליון ו-360 אלף - גידול של 10 אחוזים.
יובל שטייניץ: 360 אלף מועסקים נוספו למשק.
יובל שטייניץ: שוב - הגידול הכי גדול בכל מדינות הערב בג'וב ספר קפיטל, ג'וב קריאיישן פר קפיטל.
יובל שטייניץ: שיעור האבטלה, לפי שיטת המדידה החדשה של הלמ"ס, שהיא שיטה שמעודכנת ל-OECD.
יובל שטייניץ: במהלך 2009 רמת האבטלה הממוצעת היתה 9.5 אחוז.
יובל שטייניץ: התחזית ביום שבו נכנסתי לאוצר גם של האוצר וגם של בנק ישראל היתה שבמהלך 2010 האבטלה עלולה להגיע לרמה של בין 12 ל-15 אחוז.
יובל שטייניץ: זה קרה בחלק גדול ממדינות אירופה.
יובל שטייניץ: היום, נתוני ינואר, 6.5 אחוז אבטלה - האבטלה הכי נמוכה בארבעים השנים האחרונות.
יובל שטייניץ: ההשתתפות עלתה בצורה יפה, משמעותית.
יובל שטייניץ: זה דבר אסטרטגי – ב-2 אחוזים - בגילאי העבודה העיקריים.
יובל שטייניץ: ושימו לב לצריכה הפרטית לנפש, שהיא בדרך כלל מתארת מה קרה לרמת החיים.
יובל שטייניץ: ישראל היא אחת המדינות המערביות היחידות שרמת החיים עלתה בה בצורה משמעותית ולא ירדה בה בארבע השנים האחרונות – מ-58,800 לנפש לאזור 67,600 לנפש - גידול ריאלי בניכוי אינפלציה של 6.2 אחוז ברמת החיים.
יובל שטייניץ: זה גידול משמעותי.
יובל שטייניץ: לכן אני אומר, אדוני היושב-ראש – יש עדיין אתגרים מאוד קשים שיעמדו בפני שר האוצר החדש, הממשלה והכנסת, אבל אנחנו משאירים את הכלכלה ואת שוק העבודה במצב טוב יותר מאשר לפני ארבע שנים.
יובל שטייניץ: אני עובר להשוואה בין-לאומית עכשיו – לא רק השוואה אלינו, אז והיום, אלא מה קרה לנו לעומת מדינות המערב בארבע השנים האחרונות.
יובל שטייניץ: המצגת הזאת הוכנה על-ידי ד"ר מיכאל שראל שיושב פה – הכלכלן הראשי באוצר.
יובל שטייניץ: גם מנכ"ל האוצר דורון כהן כאן.
יובל שטייניץ: אני מודה לשניהם על שיתוף הפעולה והתרומה הבלתי-רגילה שלהם בשנים הללו.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים את הצמיחה בתוצר.
יובל שטייניץ: התחלנו בצמיחה שלילית ב-2009.
יובל שטייניץ: עברנו לצמיחה הגבוהה ביותר.
יובל שטייניץ: זה במצטבר בכל מדינות המערב בארבע השנים האחרונות.
יובל שטייניץ: צמיחה לנפש – אנחנו גם במקום הראשון, למרות שכאן הפער מול אוסטרליה מצטמצם.
יובל שטייניץ: שוב, זה במצטבר – 2009, 2010, 2011, 2012.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים את השינויים בהשקעות.
יובל שטייניץ: האחוז כאן נמוך יותר, כי ב-2009 היינו במינוס, וזה כולל גם את 2009, אבל הגידול בהשקעות בישראל, שוב – 31 אחוז מ-2009, 38 אחוז, אם לוקחים רק מ-2010 – הוא הגבוה ביותר בכל מדינות העולם.
יובל שטייניץ: זה לא בא מעצמו.
יובל שטייניץ: ראשית, לא אפרט כאן, אבל לי יש מחלוקת גדולה עם הגישה שננקטה ברוב מדינות המערב, הגיסה הקנסיאנית הפשוטה, שאומרת שבשעת משבר הממשלה צריכה להזרים חמצן למשק כדי להחיות את הפעילות הכלכלית המיידית.
יובל שטייניץ: זה אפשרי, אך בא על חשבון השקעות.
יובל שטייניץ: אנחנו החלטנו – אני חושב שזו אסטרגיה מאוד בעייתית שננקטה ברוב מדינות המערב, והיא במיוחד לא מתאימה למדינות קטנות ומוטות ייצוא.
יובל שטייניץ: לכן החלטנו כבר ב-2009, גם הצהרתי על זה פה בוועדה, שההתמודדות העיקרית שלנו עם המשבר לא תהיה על-ידי הפעילות הכלכלית המיידית אלא על-ידי הגדלת ההשקעות.
יובל שטייניץ: הגדלת ההשקעות גם יוצרת פעילות מיידית וקליטת עובדים מיידית, אבל היתרון שלה, אם אתה מצליח בכך שהיא גם מגדילה את הפרודוקטיביות של המשק לשנים קדימה.
יובל שטייניץ: איך השגנו את זה – אזכיר שלושה אלמנטים: אחד, התקציב הדו-שנתי תרם המון ליציבות ולתחושה של התכנון לטווח ארוך, שזו תחושה ומסר שמזמין השקעות; שני, חוק עידוד השקעות הון החדש שהעברנו פה בוועדה – אתם זוכרים את המאבק הקשה עם מפעלי ים המלח, שהחרנו אותם מהחוק, וביטלנו להם את ההטבות ב-500 מיליון שקל בשנה, והיה פה לובי אדיר, וההצבעה התהפכה כמה פעמים.
משה גפני: והבטיחו שיתנקמו בך.
יובל שטייניץ: נכון, וגם הפעילו לחץ אדיר על הוועדה.
משה גפני: וקיימו.
יובל שטייניץ: לא חשוב.
יובל שטייניץ: העיקר שעשינו את זה, וזה המהלך הנכון.
יובל שטייניץ: והדבר השלישי, אחרי שעשינו את הדברים הללו ואת תוכנית ההיי טק יצאתי עם הנהלת האוצר, עם דורון והנהלת האוצר, פעם אחר פעם לארצות הברית, לאירופה וגם לסין כדי לפגוש חברות משקיעים ואנשי עסקים, ולהעביר לכהם מסר ברור, מדוע זה הזמן הנכון להשקיע בישראל.
יובל שטייניץ: התוצאה – ישראל מקום ראשון בגידול בהשקעות.
יובל שטייניץ: וזה המפתח.
יובל שטייניץ: מכל השקפים, מה המפתח להתמודדות עם המשבר - זה השקף הכי חשוב.
משה גפני: אף-על-פי-כן אין לזה הסבר טבעי.
יובל שטייניץ: ברור שזה הכול בעזרת השם.
משה גפני: הממשלה הקודמת עזרה ללומדי התורה.
משה גפני: אין ספק בכלל.
יובל שטייניץ: כאן אתם רואים את השינוי ביחס חוב-תוצר, ביחס לרוב מדינות המערב - ה-OECD, ארצות הברית ושאר המעצמות הכלכליות של המערב.
יובל שטייניץ: גם הגירעון חשוב, אבל זה הדבר הכי חשוב.
יובל שטייניץ: זה משפיע על מעמד המדינה, על הריבית שאנחנו משלמים על החוב, על השקעות במדינה.
יובל שטייניץ: ישראל היא אחת המדינות הבודדות שהצליחה להוריד את היחס חוב-תוצר.
יובל שטייניץ: תראו מה קרה לארצות הברית, מה קרה ל-OECD .
יובל שטייניץ: רוב המדינות התמודדו עם המשבר תוך שעבוד העתיד להגדלת היחס חוב-תוצר.
יובל שטייניץ: ישראל היא בין הבודדות שהצליחה לעשות ההפך, וגם על זה יש לשמור – על המשך הקטנת יחס החוב-תוצר.
יובל שטייניץ: זה הגירעון התקציבי הממוצע, ישראל בהשוואה למדינות המערב.
יובל שטייניץ: זה הממשלה הרחבה – זה כולל רשויות מקומיות, אוניברסיטאות וגופים כאלה.
יובל שטייניץ: זה כמעט דומה, אבל זה קצת יותר מהגירעון שהתפרסם.
יובל שטייניץ: בשנה שעברה הגירעון היה 4.2 אחוז.
יובל שטייניץ: זה לא טוב.
יובל שטייניץ: החלטנו לא לטפל בו ב-2012, אבל לטפל בו ב-2013.
יובל שטייניץ: את רוב הצעדים כבר ביצענו, כולל העלאת מיסוי בכל מיני תחומים – הוועדה הזו אישרה אותם.
יובל שטייניץ: לכן ההתמודדות העיקרית של שר האוצר הבא היא במסגרת הטיפות בהוצאה, ריסון ההוצאה, ובתחום ההכנסות- - -
עמיר פרץ: אם ההשקעות בצמיחה כל כך גדולות, מאיפה מקור הגירעון הזה?
יובל שטייניץ: מייד נגיע לשאלות.
יובל שטייניץ: הריבית - היה פה חשש גדול מהגירעון, שזה יפגע במעמדה הבין-לאומי של ישראל.
יובל שטייניץ: בסוף ינואר גייסנו בארצות הברית 2 מיליארד דולר.
יובל שטייניץ: קיבלנו את הריבית הכי נמוכה אי פעם שישראל קיבלה, גם בפער הכי נמוך מעל הטרג'רי של ארצות הברית, כלומר יש אמון רב אחרי ארבע השנים הללו בהתנהלות הכלכלית של מדינת ישראל - אחרת לא הייתם רואים את ירידת הריביות שלנו, בעיקר בדולר ויורו – משמע השווקים הבין-לאומיים נותנים אמון בהתנהלות הכלכלית.
יובל שטייניץ: כאן אתם רואים את דירוג האשראי.
יובל שטייניץ: מתוך ארבעים מדינות המערב ישראל המדינה היחידה שזכתה להעלאת דירוג אשראי בארבע השנים האחרונות למרות שהחששות שהיו בתחילה.
יובל שטייניץ: שוק העבודה בהשוואה בין-לאומית, שינוי במספר המועסקים.
יובל שטייניץ: רוב מדינות המערב ירדו במספר המועסקים.
יובל שטייניץ: באירופה מינוס 2.5 אחוז, בארצות הברית מינוס 2.2 אחוז.
יובל שטייניץ: מדובר באבטלה של עשרות-מיליונים.
יובל שטייניץ: יש מעט מדינות שהצליחו להגדיל את מספר המועסקים במשק, ואני שמח לומר שישראל היא מקום ראשון עם 10 אחוז גידול במספר המועסקים, מקום ראשון בג'וב קריאיישן פר קפיטה מכל מדינות המערב.
יובל שטייניץ: פה יש השוואה כפולה - גם ישראל ביחס לעצמה – איפה היינו ואיפה עכשיו, וגם בהשוואה לאירופה.
יובל שטייניץ: תראו את 2008 ו-2009 - התמונה בישראל, בדיוק כמו אירופה.
יובל שטייניץ: קפצנו מאזור 7.5 אחוז לכמעט 10 אחוז אבטלה.
יובל שטייניץ: אמצע 2009 מונהגת התוכנית הכלכלית והתקציב הדו-שנתי, באירופה האבטלה ממשיכה לטפס, בישראל האבטלה יורדת – זה הנתון של 2012.
יובל שטייניץ: הנתון האחרן של ינואר הוא 6.5 אחוז, באירופה כבר מתקרב ל-12 אחוז.
יובל שטייניץ: אני חושב שהטבלה הזו מראה גם איפה היינו ב-2009 ואיפה אנחנו היום, אבל מראה גם איפה היינו ביחס לאירופה – היינו בדיוק באותו מקום רע שאירופה נמצאה בו, באבטלה שמתקרבת ל-10 אחוז, ואנחנו לא שם.
יובל שטייניץ: שיעור ההשתתפות עלה בקצת מעל 2 אחוז.
יובל שטייניץ: היינו באחד המקומות הגורעים במערב, ובארבע השנים האחרונות שיעור ההשתפות בישראל עלה.
יובל שטייניץ: החץ הכחול שאתם רואים, רבים ממנו – זה תוספת תעסוקה של אנשים שלא עבדו קודם – רבים מהם זה חרדים וערבים.
יובל שטייניץ: היום אנחנו מעל המומצע.
יובל שטייניץ: האי-שוויון, אני שמח לומר לכם, שהאי-שוויון, שהוא מאוד גבוה בישראל, חייב תיקון, סוף-סוף בארבע השנים האחרונות במגמת ירידה.
יובל שטייניץ: אתם רואים כאן את האי-שוויון, מדד הג'יני, מה שנקרא – מאז אמצע 2009 האי-שוויון בישראל במגמת ירידה.
יובל שטייניץ: גם 2012 – עוד אין לנו הנתון הסופי, אבל אין ספק שתהיה ירידה נוספת גם ב-2012, כלומר יש תהליך שהתחיל של צמצום פערים, וחייבים להמשיך בו.
יובל שטייניץ: התהליך התחיל כבר ב-2009, של שינוי מגמה.
<אראל - נחום  מרגלית: אפשר לראות את הפערים ביחס למדינות OECD האחרים?
יובל שטייניץ: אנחנו מהכי גבוהים עדיין.
<אראל - נחום  מרגלית: אפשר לראות?
יובל שטייניץ: אין לי שקף כזה.
יובל שטייניץ: אנחנו מהכי גבוהים.
<אראל - נחום  מרגלית: בואו נשים את הבעיות על השולחן, כדי שנדע להתמודד אתן.
יובל שטייניץ: אמרתי את זה.
יובל שטייניץ: אולי לא הקשבת, אבל דווקא בגלל שאנחנו בין הכי גבוהים חשוב מאוד לשנות מגמה ולהתחיל לרדת.
יובל שטייניץ: זה שאנחנו הכי גבוהים וששמונה שנים קודם היינו בעלייה זה נכון, אבל אני שמח שבתקופתי כשר אוצר, בתקופתך כיושב-ראש ועדת כספים התחילה מגמה ברורה של ירידה שנה אחרי שנה.
יובל שטייניץ: השינויים בצריכה הפרטית או רמת החיים.
יובל שטייניץ: בישראל שיפור משמעותי ברמת החיים.
יובל שטייניץ: הנתון שראיתם בשקף ההשוואתי הראשון הוא 6.3, וכאן זה רק 5.3, כי זה לא כולל את 2012, כי אין לנו נתונים על אירופה וארצות הברית ב-2012.
יובל שטייניץ: מאחר שזה השוואתי, הסתפקנו במה קרה לרמת החיים עד סוף 2011.
יובל שטייניץ: אני רוצה לסכם ולומר, קודם כל, המצגת הזאת נמצאת באתר האוצר, חוץ משני השקפים הראשונים של אז והיום.
יובל שטייניץ: היושב-ראש גפני, לפני שאני מסיים, הבאתי לך מתנה צנועה שאני רוצה להעניק לך אותה.
יובל שטייניץ: המתנה הזאת, אני נותן לך אישית לאות הוקרה.
יובל שטייניץ: תפתח את זה, ואקריא מה שהקדשתי לך.
יובל שטייניץ: אגב, יש בה מקצת מהמצגת הזאת.
יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, אני מעריך את שכלך, את תבונתך, את חברותך, ואני רוצה להודות לך על שיתוף הפעולה.
יובל שטייניץ: לך ולוועדה יש חלק בהישגים שמוצגים במצגת הזאת, לכן שמתי פה חלק מהשקפים וכתבתי: ליושב-ראש גפני, על חלקך – זה חלקה גם של הוועדה – בהישגים הכלכליים.
יובל שטייניץ: בתודה על שיתוף הפעולה, יובל שטייניץ, שר האוצר.
יובל שטייניץ: אני מודה לכם על הקשב, ואשמח להתייחס לשאלות והערות.
משה גפני: אני מודה לך על המתנה – מרגש באמת.
משה גפני: זה לא הובלט בארבע השנים, בציבוריות הישראלית, הדגש היה יותר על הנושאים החברתיים - בצדק, אבל זה שהנושא הכלכלי היה הצלחה בלתי-רגילה – אמרתי את זה תמיד, ואני אומר את זה גם עכשיו: יש הסבר שאפשר להסביר אותו, הסברת אותו יפה, הכול בסדר.
משה גפני: אני חולק על העניין של התקציב הדו-שנתי, חלקתי גם אז.
משה גפני: אני חושב שהמדיניות הכלכלית שלך היתה נכונה, היא הועילה מאוד, היא עשתה את מה שאנחנו רואים פה, אז אני מאמין שכשמסייעים ללומדי התורה, יש גם סייעתא דשמיא.
משה גפני: אני מקווה שזה יימשך.
משה גפני: עמיר פרץ, בבקשה.
עמיר פרץ: אדוני שר האוצר, ראשית, אני מברך אותך על ארבע השנים הלא פשוטות הללו של סערות פוליטיות וסערות כלכליות מבחוץ ומפנים.
עמיר פרץ: אין לי ספק שהאופי המיוחד שלך, המתינות שלך והיכולת שלך לנהל הידברות עם גורמים שונים סייעה מאוד באפשרות לעבור את התקופה הקשה הזאת, ואני בטוח שסך הכול אתה יכול להתפאר בהישגים משמעותיים ביותר מבחינה מקרו כלכלית.
עמיר פרץ: אנחנו רואים פה באמת נתונים מרשימים ביותר.
עמיר פרץ: זה לא מובן מאליו.
עמיר פרץ: אני בהחלט רוצה להודות לך, לברך אותך ולאחל לך הצלחה בכל דרך שתפנה.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, דווקא העובדה שהנתונים המקרו כלכליים כל כך טובים, צריכות להישאל מספר שאלות חשובות מאוד.
עמיר פרץ: אחרי הכול, המחאה פרצה בתקופה שלך.