GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: מצב ההשכלה הגבוהה בישראל גרוע למרות התכניות היפות שראינו.
דב חנין: מצב ההשכלה הגבוהה בישראל גרוע בחוליות המוחלשות שלה: במרצים הצעירים, בחוקרים הצעירים.
דב חנין: בעיה גדולה מאוד.
דב חנין: קשה להשיג משרות באקדמיה הישראלית.
דב חנין: אנשים עוברים לחו"ל, בורחים לחו"ל.
דב חנין: מצב הספריות גרוע ביותר, מצב הרכישה של הספריות גרוע ביותר.
דב חנין: אני מזמין אותך, אדוני היושב-ראש, לראות בעצמך בכל אוניברסיטה שתרצה – בתל-אביב, בירושלים.
משה גפני: הייתי בכל המקומות.
דב חנין: הכיתות מפוצצות.
דב חנין: תלמידים נמצאים בשיעורי תרגול בכמויות עצומות.
דב חנין: נמצא איתנו פרופ' בן ששון שמוביל את המאבק בעניין מדעי החברה והרוח.
דב חנין: המצב לא טוב.
דב חנין: על כל הדברים האלה מאיימת עלינו פגיעה תקציבית משמעותית, שאם היא תתרחש היא תרע את המצב עוד יותר.
דב חנין: לא במקרה מוסדות ההשכלה הגבוהה החליטו להשבית את עצמם לשעתיים היום.
דב חנין: אני חושב שהמסר הראשון שלנו מהישיבה הזאת צריך להיות מסר של תמיכה במוסדות ההשכלה הגבוהה, בסטודנטים, במרצים ובשביתה שלהם.
דב חנין: אנחנו נמצאים פוליטית בעיתוי נהדר.
דב חנין: עוד לא הוקמה ממשלה.
דב חנין: לאף אחד מאיתנו פה מסביב לשולחן אין עדיין מחויבויות קואליציוניות.
דב חנין: כולנו יכולים להחליט לגופו של עניין.
דב חנין: לכן פנייתי אליך, אדוני היושב-ראש, לסיים את הדיון הזה בהחלטה ברורה פה אחד של ועדת הכספים של הכנסת שמתנגדת לכל קיצוץ בתקציבי ההשכלה הגבוהה.
מנחם בן-ששון: קשה להוסיף אחרי הדברים הנחרצים שאמרו הקודמים, לכן אני אומר את דבריי ב-3 משפטים קצרים.
מנחם בן-ששון: עצם הנוכחות, אדוני היושב-ראש, ביום של הרכבת קואליציה והתכנסות של קרוב ל-20 חברי כנסת בישיבה שכזאת, אומרת דרשני.
מנחם בן-ששון: יפה עשו חברים שיזמו, תודה ליושב-ראש שנתן את המסגרת.
מנחם בן-ששון: כיוון שאנחנו יודעים שבחלק מהמקרים אנחנו באים למושבים ריקים כי לכל חבר כנסת יש יותר מוועדה אחת, אז לו הייתי חבר כנסת הייתי רץ להצביע יחד עם הצעתו של חבר הכנסת, ד"ר דב חנין.
מנחם בן-ששון: תסתכלו בבקשה לא רק על דעת המקום ועל דעת הקהל שנמצא כאן היום, אלא מעבר לקו האופק.
מנחם בן-ששון: לא רק של הזמן שפרופ' טרכטנברג לקח אותנו אליו, אלא אל העולם הגדול.
מנחם בן-ששון: לא לחינם קוראים לאומה הזאת start- up nation, כי הסטארט אפ של הסטארט אפ התחיל באוניברסיטאות.
מנחם בן-ששון: אין מדינה בעולם שאוניברסיטה קדמה להקמתה.
מנחם בן-ששון: 30 שנה לפני שקמה מדינת ישראל הניחו את אבן הפינה לאוניברסיטה העברית.
מנחם בן-ששון: זה לא במקרה.
מנחם בן-ששון: זה סוד הצלחה.
אחמד טיבי: שכחת דוגמה נוספת.
אחמד טיבי: בשטחים, שעדיין אין מדינה לעם הפלסטיני, יש 14 מוסדות להשכלה גבוהה.
מנחם בן-ששון: בסדר, זה עוד יגיע.
אחמד טיבי: לא רק אוניברסיטה אחת, אלא 14 עם חיילים שמכתרים אותן.
אחמד טיבי: נדמה לי שזה מאתגר יותר.
ניסן סלומינסקי: ה"חיילים" נמצאים בתוך המוסדות.
מנחם בן-ששון: אדוני ירשום בפניו וביום מן הימים גם ישתמש בזה.
מנחם בן-ששון: אני לא מבקש פטנט
משה גפני: מזה זאת אומרת "חיילים"?
ניסן סלומינסקי: בתוך המוסדות יש כל מיני "חיילים".
אחמד טיבי: באוניברסיטאות בישראל אין קצינים?
אחמד טיבי: אין קציני מילואים?
אחמד טיבי: כולם מדענים?
אחמד טיבי: איפה אתה חי?
מנחם בן-ששון: כמו שנאמר: "כי היא חכמתכם ובינתכם".
מנחם בן-ששון: מגיעים הנה מכל קצוות העולם כדי ללמוד כיצד מדינת ישראל נמצאת במקום הראשון באירופה במענקי מחקר תחרותיים, ללמוד כיצד פר ראש אנחנו שניים בפרסי הנובל, כיצד אנחנו ראשונים באתחולי מפעלי הזנק.
מנחם בן-ששון: הנקודה השלישית היא היום הזה.
מנחם בן-ששון: עברתי מהחברים שיושבים כאן אל העולם כולו, ואני מדבר על היום.
מנחם בן-ששון: לא הייתה קואליציה כזאת של מערכת ההשכלה הגבוהה.
מנחם בן-ששון: סטודנטים, חברי הסגל - מה שנקרא ארעיים - חברי סגל קבועים, אנשי מינהל, כל המשפחה האקדמית הודיעו שהם חרדים מפני הקיצוץ.
מנחם בן-ששון: זאת לא חרדה לפרנסתנו.
מנחם בן-ששון: פה יש חרדה לקיומה של המדינה שנשענת על המהלך האסטרטגי של בניית ההשכלה הגבוהה.
מנחם בן-ששון: אם לא נצא יחד למהלך הזה, מי יעמוד לנו לעת הזאת?
מנחם בן-ששון: תודה לחברי הכנסת שנזעקו ובאו.
מנחם בן-ששון: תזכרו שהעולם כולו צופה בכם.
מנחם בן-ששון: ב-12:00 יש אסיפה מעבר לכביש של סטודנטים, מוסד והנהלה שיושבים לדון בבעיה הזאת.
מנחם בן-ששון: במקומות אחרים בארץ, בכל מוסדות החינוך - 69 מכללות, 7 אוניברסיטאות - נעסוק בסוגיה הזאת.
מנחם בן-ששון: זה לא ביטול תורה.
מנחם בן-ששון: זה העניין.
מנחם בן-ששון: פה מדובר בתורת העתיד של מדינת ישראל בעולם מתוקן.
מנחם בן-ששון: תסכמו את ה-3 האלה, הבנתם את גודל.
מאיר כהן: תודה רבה על הסקירה.
מאיר כהן: אני חוזר לשאלתי מדוע בכל השיח הזה אין איזה ספוט שמאיר את סיפור הסגל הזוטר באוניברסיטאות.
<ניר שביב: שתי הנקודות העיקריות שרציתי להגיד נאמרו, אני רק רוצה לחדד אותן.
<ניר שביב: המצב של האוניברסיטאות הוא לא שפיר .
<ניר שביב: התכנית אמורה להביא אותן למצב של שפע.
<ניר שביב: המצב של האוניברסיטאות בכל האספקטים, אם זה במחקר או אם זה התמיכה בהוראה שאנחנו יכולים לתת לסטודנטים, עבר קיצוץ מאוד גדול ב-10 השנים האחרונות.
<ניר שביב: המטרה של התכנית ה-6 שנתית של פרופ' טרכטנברג אמורה להחזיר את המצב למצב תקין שבו אנחנו יכולים לפעול.
<ניר שביב: זאת הנקודה הראשונה.
<ניר שביב: כמובן שהתכנית הזאת נעשית בצורה חכמה ששמה דגשים על נקודות מאוד חשובות.
<ניר שביב: הנקודה השנייה שאני רוצה לחדד זה שההשכלה הגבוהה היא לא כלי לצמיחה, אלא היא הכלי לצמיחה ב-ה' הידיעה.
<ניר שביב: כל שקל שאנחנו מכניסים להשכלה הגבוהה חוזר בסופו של דבר דרך צמיחה של הכלכלה בריבית דה ריבית.
<ניר שביב: אם אנחנו פוגעים בהשכלה הגבוהה, אנחנו בעצם שוחטים את האווזה שמטילה לנו ביצי זהב.
ראובן ריבלין: לפני כ-6 שנים היינו כאן כאשר הייתה ממשלת אולמרט.
ראובן ריבלין: נתכנסנו בחדר זה מול כל הנשיאים של האוניברסיטאות.
ראובן ריבלין: ראש הות"ת הסביר את חומרת המצב שבו אנחנו עומדים.
ראובן ריבלין: כולם יחד הגיעו לאיזה שהוא מתווה שאושר על ידי הממשלה ואושר על ידי הכנסת.
ראובן ריבלין: אתה מתאר אותו כמקרה שאנחנו נמצאים בעיצומה של הדרך, באמצע הדרך.
ראובן ריבלין: אוי לנו אם נסטה, משום שאז אנחנו לא נוכל להגיע לאותם יעדים שהצבנו ושהם היו כורח המציאות.
ראובן ריבלין: אז הטריחו את עצמם כל האנשים.
ראובן ריבלין: הנשיא של האוניברסיטה העברית היה בצד הזה של השולחן.
ראובן ריבלין: הוא עזר לנשיאים על מנת שהם יוכלו לקדם ושיוכלו להיענות לקול זעקתם.
ראובן ריבלין: גם ברורמן היה איתנו.
משה גפני: הוא היה יושב-ראש הוועדה.
ראובן ריבלין: אני רוצה לנצל את נוכחותך.
ראובן ריבלין: אני כבר אומר שאני תומך בהצעתו של חבר הכנסת חנין.
ראובן ריבלין: אני בכל זאת רוצה להגן על האוצר ולשאול אותך בתור אחד מהיועצים היותר בכירים בממשלת ישראל.
ראובן ריבלין: מדברים על סדרי עדיפויות.
ראובן ריבלין: ממשלת ישראל החליטה ואישרה את המלצות טרכטנברג.
ראובן ריבלין: חבריי שיהיו בממשלה יצטרכו בסופו של דבר להכריע במה שאמר אגף תקציבים.
ראובן ריבלין: על מה נוותר?
משה גפני: זה לא טרכטנברג, זה הממשלה.
ראובן ריבלין: הוא יועץ.
משה גפני: הוא לא יועץ.
ראובן ריבלין: אגף תקציבים חייב לומר דברים שהם מגומגמים במידה רבה.
ראובן ריבלין: הייתי בוועדת חוץ וביטחון.
ראובן ריבלין: נדמה לי שגם מאיר היה בוועדה.
ראובן ריבלין: שמענו את המצוקות הגדולות נוכח הצורך בתוספת, מתוך הבנה שייתכן מאוד שסדר היום האזרחי שישתלט על הכנסת כולה ידרוש קיצוצים.
ראובן ריבלין: אנה אנו באים?
ראובן ריבלין: שם שמענו איזה שהם איומים אחרים שאנחנו לא יכולים להתעלם מהם.
ראובן ריבלין: אני הייתי מבקש שאולי תתייחס בתור אדם שיכול לייעץ לנו מה הם סדרי העדיפויות.
ראובן ריבלין: אני תומך ואומר שאוי לנו אם נסטה מהמתווה שאתה הצגת ושקיבלנו כולנו.
ראובן ריבלין: זאת דרך שאסור לנו לסטות ממנה, כי אז אנחנו מבזבזים את כל הכספים שכבר הוצאנו.
ראובן ריבלין: הדרך תסתיים רק בעוד 5 שנים.
ראובן ריבלין: אז נצטרך להמשיך ולחזק אותה.
ראובן ריבלין: אני רוצה שתאמר לוועדת הכספים ולשרים המיועדים מה נעשה עם המלצות של איש נכבד כמו טרכטנברג, האם נאמר שנדחה אותם ל-5 שנים?
<שי גלבוע: כמה מילים על מכון לב.
<שי גלבוע: הרבה לא מכירים אותו.
<שי גלבוע: זאת מכללה כאן בירושלים שיש לה 4000 סטודנטים.
<שי גלבוע: יש בה הפרדה בין גברים ונשים.
<שי גלבוע: יש קמפוס לנשים וקמפוס לגברים.
<שי גלבוע: כולם לומדים את אותו דבר.
<שי גלבוע: אני נמצא רק 10 חודשים במקום הזה.
<שי גלבוע: באתי מהחוץ.
<שי גלבוע: באתי מהמערכת הצבאית ומכל תעשיות ההייטק שעבדתי איתן במהלך השירות הצבאי שלי.
<שי גלבוע: רציתי לספר לכם אנקדוטה קטנטנה שתאיר את הסיטואציה שבה אנחנו נמצאים.
<שי גלבוע: מפקד סדנת מחנה מטכ"ל החליט באיזה שהוא שלב שרוצים להתייעל ומעכשיו מפסיקים לתקן פנצ'רים בקריה, שולחים את כל הרכבים לתיקון פנצ'רים בצריפין.
<שי גלבוע: ברגע שהתחילו לעשות את זה, נהיה שם עומס.
<שי גלבוע: את כל הנהגים שהגיעו לצריפין שלחו לג'וליס.
<שי גלבוע: על תיקון פנצ'ר שעלותו 35 שקלים באיזו שהיא פנצ'ריה בתל-אביב, שלחו נהגים שיסעו על קו הקריה – צריפין – ג'וליס.
<שי גלבוע: חסכו בערך 20 שקל פר תיקון של פנצ'ר, אבל העמיסו על המערכת הביטחונית דלק, בלאי ונהגים שנפצעים בתאונות דרכים בגובה של עשרות אלפי שקלים.
<שי גלבוע: הסיפור של קיצוץ בתקציבים של ההשכלה הגבוהה מול המכללות, מול האוניברסיטאות זה כמעט חיתוך כל מה שקשור במעמד ההשכלה הגבוהה.
<שי גלבוע: נחתמו עכשיו חוזים מול המרצים על עליית שכר.
<שי גלבוע: יש חוזים היום מול העובדים האדמיניסטרטיביים.
<שי גלבוע: הכניסו את כל עובדי הקבלן תחת המעטה של המכללות עצמן, של המוסדות עצמם.
<שי גלבוע: משכורתם עלתה.
<שי גלבוע: ההוצאות שלנו כמכללות וכאוניברסיטאות עולות כל הזמן.
<שי גלבוע: כנגד זה עכשיו ללכת ולהוריד את ההכנסות שאנחנו מקבלים מהות"ת אומר שלא נוכל לעשות את מה שאנחנו עושים היום בצורה סדירה - תמיכה בסטודנטים, שיעורים פרטיים שנותנים לסטודנטים, תגבורים שנותנים לסטודנטים.
<שי גלבוע: לפחות אצלנו - אני יכול להעיד ממה שקורה אצלנו בתוך המכללה - הרבה מהסטודנטים אלה סטודנטים שמגיעים מהפריפריה.
<שי גלבוע: זה לא הצפונים של תל-אביב או הירושלמים, מדובר באלה שבאים מעיירות הפיתוח שבקושי יש להם את הכסף לנסיעות.
מאיר כהן: לכולם קשה.
מאיר כהן: גם לסטודנט בתל אביב.
<שי גלבוע: אין ספק שלכולם.
מאיר כהן: אני אומר את זה כאחד מדימונה.
מאיר כהן: תאמין לי שגם לסטודנט מתל-אביב קשה מאוד.
<שי גלבוע: אין ספק.
<שי גלבוע: אלה שבאים מעיירות הפיתוח, שלהורים שלהם אין את הכסף לשלם למכללה.
<שי גלבוע: .
<שי גלבוע: ברגע שיהיה קיצוץ בתקציבים האלה, אוטומטית הדבר הראשון שיורד זאת אותה תמיכה לאותם אנשים.
<שי גלבוע: יש לנו גם תכניות מיוחדות לאתיופים, לעולים מצרפת ולכמות גדולה מאוד של חרדים.
<שי גלבוע: יש אצלנו 1500 חרדים.
<שי גלבוע: החרדי שהגיע היום בלי אותם לימודי ליבה, מקבל מכינה, משתלב אחר כך בלימודים בקריטריונים המלאים, ומסיים בהצלחה את הלימודים.
<שי גלבוע: הוא משתלב היום בהיי-טק.
<שי גלבוע: ברגע שיהיה את הקיצוץ, ניאלץ להוריד את כל הדברים האלה.
<שי גלבוע: הסטודנטים יעזבו לא בגלל יכולת, הם יעזבו בגלל כסף.
משה גפני: האם בת חרדית שמגיעה למכון לב לא למדה לימודי ליבה?
<השי גלבוע: הבנות כן, הבנים.
<השי גלבוע: .
משה גפני: אני לא מזדהה עם שום דבר.
משה גפני: אני דואג כללית למוסדות להשכלה גבוהה.
משה גפני: החרדים לא מעניינים אותי.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אין ספק שאחרי שהגענו לתקציב שהגענו אני נגד שיקצצו.
אברהם מיכאלי: אני גם ריאלי עכשיו.
אברהם מיכאלי: יש פה את הצהרת נציג האוצר - אני מבין שזה עומד על הפרק - שהקיצוץ הרוחבי או הקיצוץ הגדול שהממשלה הבאה מתכננת יפגע בהשכלה הגבוהה.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים להיות מוכנים לזה.
משה גפני: מי אמר שחייבים?
משה גפני: אם הייתי ממשלה הייתי לוקח מהעשירים, לא הייתי פוגע במוסדות להשכלה גבוהה.
משה גפני: הייתי מעלה את מס החברות.
אברהם מיכאלי: שאלו איפה הכסף.
אברהם מיכאלי: כנראה שהם ימצאו כסף להשכלה הגבוהה.
אברהם מיכאלי: אין כל ספק שצריך להיות ערוכים למצב שבו הקיצוץ הזה יבוא.
אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים לפעמים הרבה דברים וזה לא יוצא.
אברהם מיכאלי: אנחנו כאופוזיציה נתנגד לזה, אבל יחד עם זאת צריך להיות ערוכים לאיפה אפשר לקצץ הכי פחות, או לקצץ איפה שהכי פחות מזיק.
אברהם מיכאלי: זה לגבי המתווה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה אתכם בכל הקדנציה הקודמת.
אברהם מיכאלי: השולחן העגול שהיה לנו פתר את הדברים.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שהחברים החדשים ידעו פה שבהורדת ידיים מפה או מפה לא נוכל להגיע לכלום.
אברהם מיכאלי: בכל הסכסוכים שהיו לנו עם הסגל הזוטר, עם הסגל הבכיר בשלבים כאלה או אחרים, הגענו להבנות בגלל שאחד התחשב בשני.
אברהם מיכאלי: ההקפאות נעשו כתוצאה מכך.
אברהם מיכאלי: דבר אחד וחשוב שאני רוצה להעיר בנוגע למצגת שאמרת זה לגבי ההתחשבות בציבור החרדי והאפשרות לקלוט אותם.
אברהם מיכאלי: אני לא רואה לנכון ליצור את אותם מקומות חדשים.
אברהם מיכאלי: כמו שבצבא מנסים לגייס חרדים ליחידות מעורבות והם בחיים לא ייקלטו כי יש בעיות, אותו דבר יקרה עם האוניברסיטאות שאין להן עדיין את התשתיות הנכונות לקלוט את אותו ציבור חרדי.
אברהם מיכאלי: צריך להתחשב בזה שיש עדיין מכללות חרדיות קיימות שצריך לחזק.
אברהם מיכאלי: שם יש תנאים לציבור החרדי.
אברהם מיכאלי: מי שהחליט כבר ללכת ללמוד במקומות האלה – אנחנו לא מעודדים את כולם ללכת לשם – צריך שיהיו לו תנאים נאותים על-מנת שיוכל ללמוד.
<אסתר סרוק: אדוני היושב-ראש, חברים נכבדים.
<אסתר סרוק: אני חושבת שכולנו צריכים לברך על התכנית שהציג פרופ' טרכטנברג משום שהיא חכמה וכלכלית.
<אסתר סרוק: אני מחנכת, לא כלכלנית.
<אסתר סרוק: מבחינה כלכלית הרבה יותר קשה ויקר לתקן נזקים מאשר לעסוק ברפואה מונעת.
<אסתר סרוק: הרבה יותר זול לעסוק ברפואה מונעת מאשר לרפא את החולה.
<אסתר סרוק: אני חושבת שהתכנית הזאת אמורה למנוע את כל החוליים שציין במצגת פרופ' טרכטנברג.
<אסתר סרוק: אם הוא דיבר על גיוס סגל צעיר איכותי, על החזרה מחו"ל של צעירים ועל מצוינות במחקר והוראה, הרי הסגל הזוטר עונה בדיוק על הקריטריונים האלה.
<אסתר סרוק: מדובר בציבור גדול של חוקרים צעירים – מסטרנטים ודוקטורנטים.
<אסתר סרוק: הם העתודה האקדמית.
<אסתר סרוק: במקום רק להחזיר את הבורחים, בואו נמנע גם את הבריחה של הצעירים שכרגע יושבים וממלאים את הטפסים כדי לנסוע לחו"ל.
<אסתר סרוק: אנחנו צריכים למנוע מהם את היציאה, כי למנוע מהם את היציאה הרבה יותר זול מאשר להחזיר אותם אחרי שהם כבר נטועים באוניברסיטאות כאלו ואחרות.
<אסתר סרוק: לצערי, יש לי גם מוח בורח בבית.
<אסתר סרוק: אני יודעת עד כמה זה מסובך ועד כמה זה קשה להחזיר משפחה שלמה שנמצאת איתו, לא רק את המוח הבורח.
<אסתר סרוק: אנחנו צריכים לדאוג למסטרנטים, לדוקטורנטים שהם העתודה הצעירה, שהם הסגל האקדמי הצעיר שיצטרף מהסגל שלנו אל הסגל האקדמי הבכיר ויהפוך לחוקרים.
<אסתר סרוק: אם אתה מדבר, מנואל, על מצוינות במחקר ובהוראה, הרי המורים המצוינים שיש בסגל הזוטר, מורים ותיקים שאוהבים את ההוראה, מכירים את ההוראה, הם אלה שיעזרו כדוגמה אישית לצעירים להמשיך את המחקר שלהם ולהצטרף לאקדמיה, במקום ללכת רק לעולם העסקים.
<אסתר סרוק: אני קוראת לכולכם לעשות כל מאמץ לא לפגוע בתכנית הזאת, לאפשר לשיקום של המערכת ההשכלה הגבוהה להימשך.
משה גפני: חידוש מרענן שיושבת-ראש הסגל האקדמי הזוטר מברכת את הנהלת הות"ת.
משה גפני: בשעתו זה היה אחרת.
משה גפני: זה מראה שיושב-ראש ועדת הכספים של הכנסת תפקד טוב.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, פעם הציגו לגנרל אמריקני במטה מצגת איך לנצח במלחמה באפגניסטן.
חנא סוייד: בסוף הוא אמר שקל לו יותר לנצח את המלחמה מאשר להבין את המצגת.
חנא סוייד: לא במקרה הזה.
חנא סוייד: במקרה הזה המצגת הייתה מאוד ברורה.
חנא סוייד: אני חושב שהאתגר של חברי כנסת הוא איך להתגייס על-מנת להגן ולהבטיח שהתכנית הזאת אכן תבוצע.
חנא סוייד: לא רק למנוע קיצוצים בתכנית, אלא למצוא אפיקים איך להוסיף כספים לתכנית הזאת.
חנא סוייד: אני רוצה לברך את ארגוני הסטודנטים, את ארגוני הסגל, את נשיאי האוניברסיטאות, את העבודה שפרופ' טרכטנברג עושה בשביל החברה בישראל.
חנא סוייד: זאת אחריות ציבורית לשבות היום בשביל להבטיח את העתיד של ההשכלה הגבוהה בישראל.
חנא סוייד: אתמול ציינה הכנסת את יום המדע.
חנא סוייד: שר המדע אמר שהעולם סוגד למדע בישראל.
חנא סוייד: אלו המילים שלו.
חנא סוייד: איפה רוצים לפתח את המדע בישראל?
חנא סוייד: במתקני כליאה?
חנא סוייד: את זה מפתחים באוניברסיטאות, בהשכלה גבוהה.
חנא סוייד: לאן רוצים להוציא את תלמידי הישיבות?
חנא סוייד: יוציאו אותם לאוניברסיטאות.
משה גפני: עזוב אותם.
משה גפני: דבר על הערבים.
חנא סוייד: אני רוצה לדבר על הערבים.
חנא סוייד: מכירים במכון אוניברסיטאי בנצרת.
חנא סוייד: מביאים את מיטב הפרופסורים מהטכניון, מקימים שם פקולטה לכימיה ואוניברסיטה לתפארת ב- 0 מימון.
חנא סוייד: זאת שערורייה בפני עצמה.
ראובן ריבלין: היא פועלת כשלוחה?
חנא סוייד: היא מוכרת מהמל"ג עם 0 מימון.
ניסן סלומינסקי: זאת מכללה פרטית?
חנא סוייד: כל פעם אתה שולף.
חנא סוייד: שלפת לו משהו, עכשיו לי אתה שולף.
חנא סוייד: לא, היא ציבורית.
חנא סוייד: היא מוכרת על ידי המל"ג.
ראובן ריבלין: גם רייכמן לא מקבל.
ראובן ריבלין: הם באותו מעמד.
<קריאה: רייכמן הוא פרטי.
ראובן ריבלין: רייכמן מרוויח.
חנא סוייד: אתם תמצאו עכשיו את כל התירוצים.
ראובן ריבלין: הוא צריך לקבל את ההכרה.
משה גפני: חבר הכנסת סוייד, מה שאתה מעלה הוא דבר נכון.
חנא סוייד: אני מעלה שערורייה שאני מבקש התייחסות אליה.
חנא סוייד: תכניות ממומנות על ידי גורמים פרטיים בשביל להחזיר מדענים מהעולם, במיוחד מדענים ערבים.
חנא סוייד: בתכנית כהנוב שמומנה על ידי מיליונר קנדי נגמר כמעט הכסף.
<קריאה: לא, אנחנו מממנים.
חנא סוייד: אני רוצה להדגיש שאחד הדברים שמעכבים את הקליטה של מדענים ערבים במוסדות להשכלה גבוהה הוא כסף.
חנא סוייד: אם יש את הכסף מכהנוב מקבלים מדענים, אם לא מקבלים מדענים למוסדות להשכלה גבוהה סימן שאין כסף ולא מקצים כסף.
חנא סוייד: אני רוצה להבטיח שמקצים כסף לתפארת מערכת ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.
חנא סוייד: אני עוד פעם חוזר על דברים שאמרתי במליאה לפני כמה ימים.
חנא סוייד: מדענים ערבים משתלבים בהרווארד, בפרינסטון, בסטנפורד, בקולומביה, איפה שאתה לא רוצה, לא באוניברסיטאות בישראל.
חנא סוייד: אני רוצה לדעת מפרופ' טרכטנברג כמה ערבים יש מתוך 4300 חברי סגל בכיר.
חנא סוייד: זאת עוד שערורייה אחת.
באסל גטאס: 2%.
חנא סוייד: אני תקפתי את העניין המדעי.
חנא סוייד: השכלה גבוהה - פרופ' טרכטנברג הדגיש את זה - זה כלי למוביליות חברתית.
חנא סוייד: אחת הדרכים לסגור פערים זאת השכלה גבוהה, זה להשקיע בהשכלה גבוהה.
חנא סוייד: זאת הדרך להבטיח מוביליות לאנשים שבאים משכבות חלשות ומהפריפריה.
חנא סוייד: 3 מיליארד שקל ניתנים כהטבות מס לחברות גדולות חובקות עולם.
חנא סוייד: צריך גם להקצות מספיק כספים שיעזרו לשכבות החלשות על-מנת שיהיה להן כרטיס ביקור לעתיד.
<יוסי מלכה: אדוני היושב-ראש, לפני שבועות מספר ישבו פה מסביב לשולחן נציגים של ארגונים ממשלתיים ואחרים שדיברו על המצוקה התקציבית ועל האסון הגדול שיקרה, אם וכאשר יקוצץ תקציבם.
<יוסי מלכה: אנחנו כולנו אזרחים במדינת ישראל.
<יוסי מלכה: קיצוץ בתקציב המדינה יידרש, כנראה קיצוץ עמוק.
<יוסי מלכה: השאלה שתישאל היא איפה מקצצים.
<יוסי מלכה: צודק פרופ' טרכטנברג שעל כתפיכם מוטלת אחריות כבדה מאוד יחד עם ממשלת ישראל להחליט איפה מקצצים.
<יוסי מלכה: אני רוצה לומר שתי סיבות מרכזיות שלטעמי חשוב מאוד לקחת בחשבון כשמדברים על סדרי עדיפויות, גם כשעושים קיצוצים תקציביים ולא רק מוסיפים תקציב.
<יוסי מלכה: אחת נוגעת לעובדה שאנחנו באמת מדברים על מנוע צמיחה יוצא מגדר הרגיל.
<יוסי מלכה: אומנם לא רואים את זה מחר בבוקר, אבל אין ספק שתעשיות הסטארט אפ המובילות נשענות על האקדמיה, על המחקר.
<יוסי מלכה: אוי לנו אם לא נסתכל כמה שנים קדימה לאופק וניקח את זה בחשבון.
<יוסי מלכה: אנחנו מדברים על תכנית שבאה אחרי למעלה מעשור של קיצוצים עם נזקים כבדים.
<יוסי מלכה: פרופ' טרכטנברג אמר את זה בכמה משפטים, אבל צריך לזכור שמדובר במחלקות שלמות, בחברי סגל שיצאו ולא הוחלפו בחברי סגל בכירים אחרים.
<יוסי מלכה: הנזקים היו נזקים כבדים ביותר.
<יוסי מלכה: מדינת ישראל מככבת בדוחות ה-OECD בשני פרמטרים.
<יוסי מלכה: האחד זה אחוז העניים הגבוה - מספר 3 ב-27 מדינות ה-OECD , והדבר השני זה הפערים החברתיים בחלקיה השונים של החברה הישראלית.
<יוסי מלכה: אין ספק שהמרכיב או הכלי האפקטיבי ביותר שגם הוכיח את עצמו - במדינת ישראל עוד לא מצאו כלי אחר שסוגר פערים חברתיים ומצמצם את ממדי העוני - זאת ההשכלה הגבוהה.
<יוסי מלכה: בגלל שני הפרמטרים האלה חשוב שחברי הכנסת לא ייתנו ידם, למרות המצוקות ולמרות האחריות הכבדה שמוטלת עליכם, לכל קיצוץ בהשכלה הגבוהה.
<יוסי מלכה: אני רוצה להפוך את המילים הגדולות והחשובות של פרופ' טרכטנברג ולומר לכם בצורה ברורה ב-3 נקודות.
<יוסי מלכה: האופק שיצרה התכנית, הרפורמה מאפשרת לנו לתכנן לטווח ארוך.
<יוסי מלכה: זה חסר תקדים.
<יוסי מלכה: זה לא היה בעבר.
<יוסי מלכה: במכללות הציבוריות המילה "מחקר" הייתה מילה מוקצית מחמת מיאוס.
<יוסי מלכה: דיברו עלינו כמכללות להכשרה כוח אדם ותו לא.
<יוסי מלכה: ההסכמים החדשים בגיבוי הות"ת מאפשרים למכללות להיכנס לעולם המחקר.
<יוסי מלכה: בלי עולם המחקר אין אקדמיה.
<יוסי מלכה: זה כולל, חבר הכנסת מאיר כהן, קליטה של לא מעט חברי סגל זוטר שלא היה להם שום אופק בישראל בגלל העדר תקנים.
<יוסי מלכה: הם נקלטים היום במכללות.
<יוסי מלכה: רובן של המכללות נמצאות בפריפריה ותורמות תרומה משמעותית ביותר לפיתוח האקדמיה.
<יוסי מלכה: לפני 3 שנים פתחה חברת מלאנוקס חברה בגן התעשייה בתל-חי.
<יוסי מלכה: מדובר בחברה שנשענת כולה על בוגרי מדעי המחשב בתל חי.
<יוסי מלכה: אלה אנשים שמגיעים ממרכז הארץ ונשארים להתגורר באזור הגליל.
<יוסי מלכה: יש לעניין הזה משמעות כבדה.
<יוסי מלכה: אני מסיים בעניין של ההנגשה.
<יוסי מלכה: מדברים על ההנגשה אין סוף.
<יוסי מלכה: המבחן האמיתי הוא כמה חלקים מתוך החברה הישראלית יגיעו בסופו של דבר לרכוש השכלה גבוהה.
<יוסי מלכה: אני אומר בביטחון רב וגמור שהרפורמה מאפשרת למכללות הציבוריות ולאוניברסיטאות לפתוח את שעריהן לאוכלוסיות שעד לא מזמן לא יכלו היכנס לשעריהן ולהשתלב בשוק התעסוקה באופן שיוביל אותם למקום טוב יותר.
משה גפני: אנחנו בוועדת הכספים, גם בתקופת חבר הכנסת רובי ריבלין שהיה בוועדה.
ראובן ריבלין: עוד לפני.
משה גפני: גם בתקופת חבר הכנסת לשעבר ג'ומס וגם בתקופה שלי, אנחנו את מכללת תל-חי..
אבישי ברוורמן: אני בקצרה רוצה 3 הערות.
אבישי ברוורמן: ההמלצה שלי היא להצטרף להצעה של דב חנין בלפרט את המקורות או בלתת פתרון לבעיה של החוסר התקציבי.
אבישי ברוורמן: היסטורית, כשהייתי יושב-ראש ועדת כספים ובועז היה יושב-ראש התאחדות הסטודנטים, הייתה שביתה גדולה.
אבישי ברוורמן: הגענו להסכמה שהולכים לתת תוספת תקציבית לות"ת.
אבישי ברוורמן: ראש הממשלה צלצל אלי והבטיח לי.
אבישי ברוורמן: אני, כיושב-ראש ועדת הכספים, עיכבתי את העברות התקציביות.
אבישי ברוורמן: אחרי שראש הממשלה הבטיח..
ראובן ריבלין: זאת הייתה שיטה טובה, אגב.
אבישי ברוורמן: אחרי שראש הממשלה צלצל אלי ואמר לי שזה מסודר, אמרתי שמשחררים.
אבישי ברוורמן: מישהו אז אמר - אני לא פוגע בחבריי הפקידים - שראש הממשלה הבטיח והכסף לא עבר, לכן סגרנו בזמנו את העברות התקציביות.
אבישי ברוורמן: בסופו של דבר רוני בראון הסכים להעביר את התקציבים והדברים התחילו.
אבישי ברוורמן: לגבי השאלה שנשאלה כאן.
אבישי ברוורמן: אין ספק שמערכת ההשכלה הגבוהה במהלך הרבה מאוד שנים הייתה בדרדור ובפגיעה אדירה.
אבישי ברוורמן: היה זלזול בה, היו התבטאויות לא נכונות.
אבישי ברוורמן: היא יצאה לדרך חיובית.
אבישי ברוורמן: חתני פרס הנובל זה לא לעכשיו, זה מהעבר.
אבישי ברוורמן: התוואי שלה הוא תוואי בעיתי, לא פשוט.
אבישי ברוורמן: כאן נשאלת השאלה.
אבישי ברוורמן: אני בהחלט מאמין שאסור לעצור את התוואי הזה, שהוא גם תוואי לא גדול במיוחד.
אבישי ברוורמן: אפשר היה להביא הרבה יותר מדענים - כבר לא יביאו אותם - כשהתועלת גם למשרד הביטחון עם 200 מדענים ישראלים שמובילים בעולם הייתה אדירה.
אבישי ברוורמן: כאן אני בא לגבי הפתרון.
אבישי ברוורמן: יש שני פתרונות לנושא הזה.
אבישי ברוורמן: אני קורא בעיתונות, מנואל ידידי, שיש המלצה שתהיה סגן שר האוצר של יאיר לפיד.
אבישי ברוורמן: אם זה הדבר, אז תסביר לו..
אבישי ברוורמן: שר במשרד האוצר.
ראובן ריבלין: זה כבר דבר אחר.
ראובן ריבלין: את הסגן של בר-כוכבא אף אחד לא זוכר.
אחמד טיבי: סגן חייב להיות חבר כנסת.
אבישי ברוורמן: אז גמרנו, אתה לא תהיה בתפקיד הזה, לכן יש לי המלצה אחרת.
משה גפני: עם הממשלה הנוכחית עדיף התפקיד שלו.
אבישי ברוורמן: גפני, אנחנו נשב באופוזיציה.
אבישי ברוורמן: לאט לאט, גפני.
אבישי ברוורמן: נשאלת פה שאלה מאוד פשוטה: האם כשמחליטים על תוואי לא ניתן לשנות אותו, או שאפשר לשנות אותו.
אבישי ברוורמן: אני אתן לכם עכשיו פתרון לתוואי שאסור לשנות ולתוואי שאני אמליץ לשנות ויביא מימון.
אבישי ברוורמן: את התוואי הזה, אם יפסיקו עכשיו, גם הפירות שהתחילו והם לא מספיקים.
אבישי ברוורמן: עם כל היוהרה שיש פה 7 חתני פרס נובל, זה שום דבר שלא שייך לכל הקדנציה של ה-15 השנים האחרונות.
אבישי ברוורמן: שום דבר מפרסי הנובל האלה לא שייכים.
אבישי ברוורמן: פה אסור להפסיק כי זה יעצור.
אבישי ברוורמן: איפה כן אפשר לעצור?
אבישי ברוורמן: שמענו אתמול את העובדה שאין שקיפות, שטבע לא משלמת כמעט מיסים, שהחברות הגדולות לא משלמות.
אבישי ברוורמן: אני מציע, ואני אעלה את זה כאן בתפקידי הבא ובמקומות שאהיה, ללכת עכשיו.
אבישי ברוורמן: אני מעריך מאוד את טבע.
אבישי ברוורמן: עבדתי עם חברת טבע כשבנינו את הדרום.
אבישי ברוורמן: אני ממליץ על גביית כספים הרבה יותר רצינית, כולל שינוי המתווה החוקי.
אבישי ברוורמן: לכאן יש משאבים.
אבישי ברוורמן: אם הייתי היום ממליץ לראש הממשלה, הייתי אומר לו לקחת את משרד הביטחון.
אבישי ברוורמן: נכון שיש בעיות שצריך להיאבק וכו' וכו', אבל מצד שני יש בזבוזים אדירים.
אבישי ברוורמן: הסכום הקטן הזה פה כדי לחזק מדענים, לחזק צעירים שווה את זה.
אבישי ברוורמן: אלו ההמלצות שלי, לכן אני לוקח את.
אבישי ברוורמן: הולך להיות מעניין באופוזיציה.
אבישי ברוורמן: אני הולך בכל מקרה לתמוך בהצעה של דב חנין.
אבישי ברוורמן: יש סיכוי שמהשולחן הזה יהיה אולי שר אחד מהשניים שיושבים כאן.
אבישי ברוורמן: מאה אחוז, זה מה שיהיה.
אבישי ברוורמן: אני ממליץ שכולם יעמדו מסביב לסיפור הזה יחד.
משה גפני: כך נעשה.
אחמד טיבי: שתי נקודות.
אחמד טיבי: השאלה הראשונה היא לאוצר, אם הוא מתכוון להחריג את הדיון בנושא הקיצוץ בתקציב מהדיון הכללי בתקציב, והאם הוא מתכוון להכניס אותו דרך חוק ההסדרים.
מנחם בן-ששון: הפוך על הפוך.
אחמד טיבי: האם אתם מתכוונים להשחיל חלק מהדברים שנאמרו כאן בחוק ההסדרים?
ראובן ריבלין: דרך אגב, פה הם יכולים לעשות את זה, כי זה קשור לתקציב של השנה הזאת.
אחמד טיבי: זאת הנקודה הראשונה.
אחמד טיבי: אני מקווה שאני אקבל עליה תשובה.
משה גפני: הממשלה הבאה יודעת.
מנחם בן-ששון: זאת שאלה פרוצדוראלית.
אחמד טיבי: הנקודה השנייה מתייחסת לסעיף שדיבר על הנגשת ההשכלה הגבוהה למיעוטים.
אחמד טיבי: בדיוני ועדת החקירה הפרלמנטרית לקליטת ערבים בשירות הציבורי, התברר בפרק שהיה על השכלה גבוהה שרק 2.7% מהמרצים באוניברסיטאות הם ערבים.
אחמד טיבי: רק 2.7%, כאשר 20% מהאוכלוסייה בישראל הם ערבים, 10% מהסטודנטים הם ערבים.
אחמד טיבי: רק 2.7% מהמרצים הם ערבים ו-1.7% מעובדי המנהלה הם ערבים.
אחמד טיבי: 212 מרצים הם ערבים, 160 בערך מעובדי המנהלה הם ערבים.
אחמד טיבי: מכלל עובדי המנהלה הבכירים יש רק 2 ערבים בדרג בכיר.
אחמד טיבי: אם מישהו רוצה להנגיש את ההשכלה הגבוהה לערבים, מדוע הוא לא פותח את השערים כדי לקלוט אקדמאיים ערבים?
אחמד טיבי: יכול אדם תם מהיישוב, ישראלי תם – יש הרבה כאלה שהם שוחרי שלום ושוויון - לומר שיכול להיות שאין ערבים מספיק טובים, שיש רק 212 ערבים שהם היו מספיק טובים ולכן הם נקלטו.
ראובן ריבלין: הוא ישאל למה ערבים לא רוצים לעבוד באוניברסיטאות.
אחמד טיבי: או למה ערבים מדירים את רגליהם מהסגל האקדמי.
אחמד טיבי: אני אומר לו שרבים מחבריי שביקשו להתקבל נדחו והיום הם מרצים ב-UCLA, בהרווארד, באוקספורד, בלונדון סקול.