GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום וילן: שלישית, שאלתי קודם בשקט לגבי הסיבסוד אצלנו, הלוואות משלימות וכו'.
אבשלום וילן: האם יש לך נתונים לגבי העולם?
אבשלום וילן: אצלנו 70% כמעט בעלי דירות, אבל איפה אנו עומדים מבחינת העזרה בתחום השיכון בישראל לעומת ארצות אחרות בעולם?
אבשלום וילן: רביעית, אחד הדברים שלא נתנו לי תשובות עליהם הוא משרד הדתות.
אבשלום וילן: אני בעד צרכי דת כשמקימים עיר חדשה וכו'.
אבשלום וילן: מדובר בציבור דתי שיש לו צריכים, וזה לגיטימי, ויש לבנות ולעזור.
אבשלום וילן: להזכירך, בחוק כתוב במפורש, וגם בספרכם, שמשרד הדתות יתבטל וכך זה עבר בקריאה ראשונה.
אבשלום וילן: כל שינוי, כל הפניית כסף שלא במסגרת מסודרת - תתכבד הקואליציה להביא את החוק.
אבשלום וילן: ולא - ניפגש בבג"ץ.
אבשלום וילן: הודעתי כאן בוועדת הכנסת, שמינהל תקין זה מינהל תקין.
נתן שרנסקי: אל תערב את המנכ"ל בבג"ץ.
אבשלום וילן: אני פונה אליך.
אבשלום וילן: תשנו את החוק, ויהיה משרד הדתות.
אבשלום וילן: נא להתכבד ולהביא זאת לכנסת.
אבשלום וילן: המיגזר הערבי, הבדואים וגם הכפרים הלא-מוכרים - ראיתי שם 134 מליון שקל ועוד שלושה מליוני שקל, וזה לעג לרש.
אבשלום וילן: האם, בכל אופן,
אבשלום וילן: פה מנסים להפנות משאבים ולהתחיל להתמודד ברצינות עם סגירת פערים לגבי מליון אזרחים שחיים בתת-תנאים?
ישראל כץ: עתה, חבר-הכנסת מוסי רז, ואחריו חבר-הכנסת משה גפני.
ישראל כץ: אני רוצה שהשר ישיב, ואני מבקש מהדוברים לדבר בקצרה.
מוסי רז: ראשית, ברצוני לברך את השר ואת המנכ"ל - כל אחד בהצלחה בדרכו, ובעיקר לשר.
מוסי רז: תדע להתמודד עם הבעיות לשמן נבחרת: לטפל במצוקות העולים.
מוסי רז: בתחום הזה עכשיו יש מצוקות רבות מאד לעולים.
ש' בן-אליהו: מצוקות של כל המיגזרים.
מוסי רז: בודאי, אבל גם מיגזרים ספציפיים, ובעיניי זה גם לגיטימי.
מוסי רז: לדעתי, משרד הבינוי והשיכון עבר בשנים האחרונות, בעיקר בזכות המנכ"ל, עבר איזו שהיא מהפכה, ויחסית זה אחד המשרדים הכי שקופים לציבור שיש.
מוסי רז: למעט כמה חורים קטנים, אזרח שרוצה ומתעניין יכול לדעת בדיוק מה נעשה במיליארדים שלו במשרד הזה.
מוסי רז: בעיניי, זה דבר חשוב מאד.
מוסי רז: אינני בטוח, שיש משרד ממשלתי שעולה עליו בתחום הזה.
מוסי רז: ברצוני להתייחס לבעיה, שאינני יודע איך היא נדחקת כל הזמן הצידה.
מוסי רז: יש תשע מאות עולים מאתיופיה צעירים שעלו לארץ בלי משפחות.
מוסי רז: הם מוצאים עצמם בחוץ בכל הסדר, עם כל המיליארדים שברור שיש גם מצוקה תקציבית ואלה לא מיליארדים שמתבזבזים.
מוסי רז: יש הסדר לפינוי קרוואנים - בהם לא מטפלים כי אין להם קרוואן, ויש הסדר למשפחות שעלו מאתיופיה ואין הסדר לגביהם.
מוסי רז: מדובר בתשע מאות איש, וכמה מאות מהם היו בכנס שקיימנו לפני כמה חודשים בכנסת.
מוסי רז: איך שהוא צריך למצוא דרך לעזור לאנשים האלה.
מוסי רז: הם בודדים.
מוסי רז: הם צריכים איזו שהיא עזרה מסוג כלשהו, ואני כלל לא רוצה להגיד מה.
מוסי רז: כבוד השר, יש בעיה אחת למשרד הבינוי והשיכון שלמרות הכל בשנים האחרונות הוא נוהל בצורה של העדפה מקלקלת.
מוסי רז: אתה אמרת "העדפה מתקנת", והיתה העדפה מקלקלת.
מוסי רז: דובר כאן קודם על כך שמתוך 12 אלף דירות שבנו השנה מכרו רק 10,000 פחות או יותר.
ר' הולנדר: אנו לא מוכרים תמיד מתוך הבניה של אותה שנה.
מוסי רז: זה ברור, ואנו יודעים איך הדברים האלה מתנהלים.
מוסי רז: זה יכול להישמע על פניו שזה בגלל איזה שהוא מיתון, וזה לא בדיוק כך.
מוסי רז: התחילו לבנות אלפיים דירות ביהודה, שומרון ועזה, ומתוכן מכרו רק שבע מאות דירות.
מוסי רז: התחילו לבנות שמונה מאות או כמעט אלף דירות בהר-חומה, ומתוכן מכרו רק שלוש מאות.
מוסי רז: האם אתה מחפש איפה לא מכרו?
מוסי רז: - כאן לא מכרו.
מוסי רז: בשאר המקומות שמשרד הבינוי והשיכון התחיל לבנות יש מכירות - לא מאה אחוז אבל יש מכירות.
מוסי רז: ספר התקציב הזה יפה מאד, אך השאלה היא: בסופו של דבר, מי מחליט איפה בונים וכמה?
מוסי רז: אני חושב, שהעובדה, שבערך או כמעט עשרים אחוז מהבניה הציבורית בארץ היא מעבר לקו הירוק, צריכה לעורר סימן שאלה גם בעיני שר שתומך בבנייה הזו, כי בסופו של דבר לא מוכרים את הבתים האלה וזה גורם למצוקות.
מוסי רז: אולי עכשיו מיתון, אך זה גורם גם למצוקות במקומות אחרים.
מוסי רז: למשרד יש איזו שהיא גיבנת קטנה ומכוערת, שהוא סוחב עוד מהתקופה שאריק שרון היה שר הבינוי והשיכון - נושא האבטחה במזרח-ירושלים.
מוסי רז: אף אחד מאיתנו לא חלוק על זה שיש שם אנשים, וכל עוד הם נמצאים שם הם צריכים אבטחה.
מוסי רז: למה זה צריך להיות מהכסף של משרד הבינוי והשיכון ומימון חברות אבטחה פרטיות?
מוסי רז: תשמור עליהם המשטרה, ישמור עליהם הצבא ויעלה כמה שיעלה ואף אחד מאיתנו לא חולק על הצורך באבטחה.
מוסי רז: זה לא עניין של משרד הבינוי והשיכון.
אבשלום וילן: מי מאבטח את בית ראש הממשלה?
משה גפני: ברצוני לברך את השר על כניסתו לתפקיד, ואני מאחל לו הצלחה.
משה גפני: ברצוני לברך את המנכ"ל, ואני מודה שאני חברו.
משה גפני: הוא היה מנכ"ל מוצלח מאד, ואני חושב שגם בוועדה היו שבעי רצון מתפקודו ומהסקירות המקצועיות שהוא נתן.
משה גפני: אני מאחל לו הצלחה.
משה גפני: לא חשבתי לדבר, אבל שר חדש נכנס עם מדיניות חדשה, והשר ודאי מכיר את מה שקורה בנושא הבינוי בארץ.
משה גפני: מעשיך יקרבוך, ומעשיך ירחקוך.
משה גפני: אדוני השר, אני רוצה להגיד לך אדוני השר מה שאמר פה קודם חבר-הכנסת שוחט, וזה עובר כחוט השני לאורך כל הדברים; בכל מקום שיש נגישות של משהו של הציבור החרדי זה הופך להיות קלף מיקוח.
משה גפני: היה דיון בוועדת הכספים לגבי ההשתתפות בשכר דירה, ורבים מאד מחברי הוועדה התלוננו נגד ביטול ההשתתפות בשכר דירה לא רק של זוגות צעירים אך גם זוגות צעירים.
משה גפני: משרד האוצר דרש ממשרד הבינוי והשיכון לבטל את ההשתתפות בשכר דירה למשפחות חד-הוריות, לעולים חדשים ולאברכים.
משה גפני: אלה היו, פחות או יותר, שלוש הקטגוריות שמשרד האוצר דרש ממשרד הבינוי והשיכון לבטל זאת, והוא ביטל זאת.
משה גפני: קמה צעקה גדולה בוועדת הכספים: איך אפשר לפגוע בסקטורים האלה, שהם הסקטורים החלשים כלכלית?
משה גפני: במאקרו הם הסקטורים החלשים כלכלית.
משה גפני: ואז, היה תהליך שהחזירו את העולים החדשים - אני מקצר את הדרך, שכן זה התפרש על פני שנתיים - לאחר מכן ביטלו את נושא המשפחות החד-הוריות, ולאחר מכן ביטלו גם את נושא האברכים.
משה גפני: וזאת, כמובן, לאחר שאנו, יהדות התורה, התחייבנו להצביע בעד התקציב.
משה גפני: זה הפך להיות קלף מיקוח כמו שאנו נראה בדברים אחרים כשנדון כאן בוועדה שמוצאים שעות מהחינוך העצמאי ואחר כך מחזירים זאת חזרה לתקציב כדי שנצביע בעד התקציב.
משה גפני: אנו חיים באיזו מין רפובליקת בננות כזאת, שמאיימים כל הזמן על הילידים שיפסיקו להם מים.
משה גפני: עוד מעט יגידו, שגם לא יעבירו צנרת לבני-ברק אם לא נצביע בעד התקציב.
משה גפני: לא חשוב, אבל זה מה שנעשה כל הזמן.
מוסי רז: עשו לכם כתר חונק.
משה גפני: לא רק זה, אלא שגם מכריחים אותנו ללכת לגור ביהודה ושומרון, מכיון שאם נלך לגור בתוך הקו הירוק יסגרו לנו את זה, כפי שאתה יודע.
משה גפני: אני רוצה להתמקד רק בנקודה הזו.
משה גפני: שר האוצר הודיע במליאת הכנסת - ויושב כאן המנכ"ל - שהוא מחזיר את נושא ההשתתפות בשכר דירה למשך כל שנת 2000.
משה גפני: לפתע, ב-15 בנובמבר, כשעדיין לא הסתיימה שנת 2000, בניגוד להודעתו מעל במת הכנסת, הוא ביטל את ההשתתפות בשכר דירה לאברכים.
משה גפני: כשבאתי אליו ושאלתי אותו: "היתכן?
משה גפני: האם אתה משקר את כל עם ישראל?
משה גפני: הרי הודעת שזה עד סוף שנת 2000.
משה גפני: תבטל את זה ב-31 בדצמבר", הוא אמר לי, וזה ציטוט, אדוני השר, ואתה עכשיו שר הבינוי והשיכון ואתה אחראי עלינו בעניין הזה: "אין בעיה.
משה גפני: אנו נגיע לסיכום על נושא התקציב" - לכן הוא עשה זאת ב-15 בנובמבר בניגוד להודעתו - "אנו נגיע לסיכום לגבי תקציב 2001" - ודרך אגב, בסופו של דבר, הגענו לסיכום - "ואני רוצה עם ההשתתפות בשכר דירה לעטוף את ההסכם".
משה גפני: זהו ציטוט.
משה גפני: זו מדינה דמוקרטית, שויונית וריבונית, ולא רפובליקת בננות.
ישראל כץ: עמדתנו ידועה, שאנו רוצים שהדברים יהיו בבסיס התקציב בעתיד כדי להימנע מתופעות כאלה.
משה גפני: אין לי בעיה לגבי נושא המדיניות.
משה גפני: אני רק רוצה, ששר הבינוי והשיכון יידע שאנו מדברים על משפחות שמבחינת מצבן הכלכלי הן במצוקה הכי קשה הקיימת.
משה גפני: מה-15 בנובמבר ועד היום שאנו נמצאים, הם לא זכאים להשתתפות בשכר דירה.
משה גפני: זו התעללות, זו התעמרות וזו פגיעה בדבר הכי חשוב שיש לבן-אדם - האפשרות שהוא יוכל לגור.
משה גפני: הכל רק בגלל סחיטה של חבר-הכנסת שוחט נגדנו, והוא מעיז במצח נחושה לבוא לפה ולהטיף לנו מוסר.
נחום לנגנטל: אתה רוצה, שהוא יהיה שר אוצר.
משה גפני: אני רוצה שהוא יהיה שר אוצר, מפני שכאשר הוא שר אוצר הוא לפחות נותן זאת.
ישראל כץ: זו סיומת טובה.
ישראל כץ: עתה, דוד עמר ממרכז השלטון המקומי, ולאחר מכן השר והמנכ"ל ישיבו.
ד' עמר: אדוני השר, ברכות.
ד' עמר: אדוני המנכ"ל, אני מקווה שניפגש ונמשיך לעשות את מה שצריכים לעשות.
ד' עמר: למעשה, בתקציב הזה, אין איזו שהיא הצהרה שאנו הולכים לשפר, לשפץ ולקדם.
ד' עמר: עולם כמנהגו נוהג, למרות ששמעתי את חברי-הכנסת שדיברו כאן בצמצום על הקשיים ועל הקשיים שיהיו.
ד' עמר: אולי אינכם יודעים, אך בכל הקשור לטיפול בדיור אנו יושבים על חבית אבק שריפה.
ד' עמר: אין כראשי ערים וראשי מועצות שיודעים וחשים את הנושא הזה.
ד' עמר: מאיימים על ראשי ערים להקים אוהלים העיריות, והמצוקה היא באמת מצוקה.
ד' עמר: את דעותי בנושא חוק מכירת הרכוש הציבורי אמרתי בכמה ועדות בכנסת, ואיש לא שמע ואיש לא הקשיב.
ד' עמר: אבל, היום, אנו באים לפרוע את הנזק שחוק זה עשה.
ד' עמר: אם מתוך 100, 120 או 130 אלף יחידות דיור של הממשלה, של המדינה, שהיו בניהול אצל "עמידר", אצל "עמיגור" או אצל חברות משכנות אחרות, בסוף כל שנה תמיד התפנו דירות, בגלל מוות טבעי וכו', וקיבלנו לפתרונות הקשים בין 4,000 ל-5,000 יחידות דיור - אני יודע, שוועדות האיכלוס בנושא זה טיפלו בצורה המסודרת ביותר והמתוקנת ביותר - היום גם פתרון ל-5,000 יחידות דיור אין לנו.
ד' עמר: ידידיי, אנו מדברים על זוגות שלהם שניים או שלושה ילדים שמגיעים לפירוק החבילה, ואז יש לך שתי בעיות ולא רק בעיה אחת.
ד' עמר: יש לנו את הבעיות של נושא המשכנתא, שדיברו עליה.
ד' עמר: אדוני השר, בהזדמנות הזו, אני מבקש לפרסם ולהודיע לכל הציבור שיש ועדה בין-משרדית של האוצר, השיכון והבנקים שבמידה ויש מקרים מהסוג הזה - שיפנו לוועדה הציבורית הזו שתטפל.
ד' עמר: אינכם יודעים מה קורה היום.
ד' עמר: משרדי עורכי-דין וכונסי נכסים לוקחים כ-30% מערך הדירה כאשר האדם מוכר אותה.
ד' עמר: אם הוא חייב 15 אלף שקל, עליו להחזיר 100 אלף שקל.
ד' עמר: אני מבקש, שתצא הודעה בנושא הזה.
ד' עמר: אדוני השר, אני חושב שהמדיניות של ריכוז מאמץ בנושא שיקום שכונות - במקום לטפל בכל המדינה, לרכז מאמץ ב-2-3 או 4 שכונות - איננו נכון.
ש' בן-אליהו: עשר שכונות בשנה.
ד' עמר: טיפול בעשר שכונות מתוך 130 שכונות איננו נכון.
ד' עמר: אני מבין, שאחד השיקולים שהיו במשרד היה הוצאות המינהלה הגדולה, כשבכל שכונה שאתה מחזיק עליך להחזיק משרד ומנהל שכונה.
ד' עמר: אבל, בין ללכת מהמשך טיפול בכל המדינה לבין להצטמצם זו הליכה מקיצוניות לקיצוניות.
ד' עמר: אני חושב, שצריך לבחון זאת מחדש.
ד' עמר: אני מודיע, בשם השלטון המקומי, שאם יש לכם בעיה של הוצאות המינהלה והוצאות התקורה, השלטון המקומי לוקח זאת על עצמו.
ד' עמר: הוא יתן מבנה ויתן ניהול.
ש' בן-אליהו: זה שלושים מליון שקל לשנה.
ד' עמר: למה לך?
ד' עמר: אני לוקח זאת על עצמי.
ד' עמר: אבל, במקביל, צריך לבחון בתוך התקציב שלך האם אפשר- - -
נחום לנגנטל: זה מהסגנים שנפטר.
נחום לנגנטל: ד' עמר: זה משרד שחשוב לנו.
ישראל כץ: אנו נקיים דיון בעניין בניחותא.
ד' עמר: נושא השלמת 1989-1992 - משרד האוצר, אנו מדברים על כסף שכבר קיבלתם אותו מהקבלנים, כאשר רכשו את הקרקעות.
ד' עמר: מדברים על תושבים שגרים בשכונה הזו מעל עשר שנים.
ד' עמר: הבעיה היא של מימון ביניים.
ה' בלינדה: סידרנו את זה.
ד' עמר: אתה מתלה בין ההכנסה להוצאה.
ד' עמר: היושב-ראש ישראל כץ, זוהי גיבנת וזו מועקה, שאנשים שרכשו דירות ב-150 וב-200 אלף דולר יושבים כבר עשר שנים בשכונה הזו ואין להם את המוסד הציבורי.
ד' עמר: כל הבעיה הזו היא מימון ביניים.
ד' עמר: בואו ונפתור את הסיפור הזה.
ש' בן-אליהו: זה סודר.
ד' עמר: נושא "פינוי ובינוי" - אני חושב, שהשלטון המקומי מעוניין בפרוייקט הזה, והוא יתן יד לזה.
ד' עמר: אני רוצה רק שחברי-הכנסת יידעו, שבכל נושא ה"פינוי בינוי" תמיכת הממשלה באמצעות משרד השיכון היא בערך מליון שקל לפרוייקט - זו הכנת התכנון, הכנסת התב"ע וכו'.
ד' עמר: אני מציע: מאחר ויש רצון מצד השלטון המקומי להכנס בצורה מאד חיובית ולעזור בקידום, בתכנון ובכל הדברים האלה, אני חושב שאם יש היום 125 פרוייקטים שמוכנים להכנס לזה, שיאפשר לפחות קידום תכנון, בואו ונקציב שלושים מליון שקל.
ד' עמר: נקבע בעקרון שמי שיפנה למשרד ויגיש את התכנית והמיתחם הזה יאושר, אכן יהיה לו גיבוי תקציבי.
ישראל כץ: כבוד השר, בבקשה.
נתן שרנסקי: אני מראש אומר שאני מאחר לסיורי הראשון - סיור בהוסטלים - ולכן אדבר כמה דקות ואתן אפשרות למנכ"ל להשיב לכל השאלות.
נתן שרנסקי: אני מצטרף לכל הברכות שנאמרו כאן בקשר למנכ"ל.
נתן שרנסקי: אנו עובדים ביחד פחות משבועיים, אך אני יכול להגיד שאני מסכים עם כל המחמאות.
נתן שרנסקי: אני גם יכול להגיד, שאני מקווה שגם אני ידידו.
נתן שרנסקי: כל תהליך החפיפה של מנכ"לים נעשה לא רק בדרכי נועם אלא בדרך של שיתוף פעולה מלא וידידות מלאה.
נתן שרנסקי: אני מקווה, שנצליח לשתף פעולה, אם אתה תישאר במילואים או לא תישאר במילואים.
נתן שרנסקי: לא אחזור על כמה שאלות שהיו לאנשים שלא שמעו אותי מהתחלה, ואני חושב שכל חברי-הכנסת שיושבים כאן עכשיו לא ישבו מהתחלה.
נתן שרנסקי: הדגשתי שאינני מתיימר להיות כבר מומחה במשרד שאני בו רק עשרה ימים, אך ברור לי שיעדים מרכזיים, מטרות מרכזיות או דגשים מרכזיים של המשרד בשנתיים האלה יהיו אלה: דבר אחד - איך להוציא את ענף הנדל"ן מהמיתון וכתוצאה מזה איך לעזור להוציא את כל הכלכלה הישראלית מהמיתון, דבר שני הוא לחפש או למצוא פתרונות לנזקקים, לזכאים, כי זו בעיה חברתית ממדרגה ראשונה, ומדובר בעולים ובותיקים, ודבר שלישי הוא פיתוח פריפריה - פיתוח וחיזוק ישובים בגליל, בנגב, בקו העימות וביש"ע.
נתן שרנסקי: לא אכנס לפרטים.
נתן שרנסקי: חבר-הכנסת מיכאל נודלמן שאלת אותי על דיור ציבורי.
נתן שרנסקי: טיפלנו בזה הרבה לפני שנכנסנו לכנסת.
נתן שרנסקי: עם כל ההישגים האדירים המכובדים שלנו, יש עשרות אלפי אנשים שמקבלים מהמדינה נייר בו כתוב "זכאי לדיור ציבורי" והאדם יכול רק להסתכל על הנייר, כי יש תור, עם כל הפתרונות שקיימים.
נתן שרנסקי: אנו הצלחנו בתקופה האחרונה להגיע ל-4,000 פתרונות לשנה, והיום זה עוד פחות.
נתן שרנסקי: ב-1997 או ב-1998 זה הגיע ל-4,000, והיום זה כבר פחות.
נתן שרנסקי: אבל, עם כל הפתרונות האלה, גם אם אנו נחזור ל-4,000, אנשים יצטרכו לחכות לפחות 15 שנה.
מיכאל נודלמן: הם ימותו.
נתן שרנסקי: כלומר, היום, לרוב האנשים אין פתרונות.
נתן שרנסקי: אני יכול רק להגיד, בלי להכנס עכשיו לפרטים למה אי אפשר לממן צ'יק צ'אק ולפתור את כל הבעיות דרך בניה להשכרה למרות שזו אחת הדרכים שצריך לדבר עליהם או למה אי אפשר דרך משכנתא מוכרת ודברים כאלה, שביקשתי במשרד: "תהיו יצירתיים, ותגידו כל מה שיש וכל מה שיכול להיות".
נתן שרנסקי: יש בערך 25 דרכים איך לטפל בבעיה.
נתן שרנסקי: אנו עומדים לבדוק כל דרך ודרך מה אפשר לנצל ממנה, אם מדובר בבניה להשכרה, אם מדובר בניצול יותר טוב של מאגר דירות ריקות בארץ ואם מדובר במשכנתא משופרת.
נתן שרנסקי: זה לא רק זה.
נתן שרנסקי: יש למשל קשישים שחיים מביטוח לאומי ולא יכולים לקנות.
נתן שרנסקי: אולי צריך ליצור מצב משכנתא משופרת כך שהילדים שלהם יקנו.
נתן שרנסקי: יש היום ציבור גדול, שרק הילדים שלהם יכולים לקנות להם דירות.
נתן שרנסקי: אין לי ספק, שלזוגות צעירים צריך לממן לפחות שני אחוזים של הריבית.
נתן שרנסקי: יש כל מיני דרכים.
נתן שרנסקי: אינני רוצה, אחרי כמה ימים של הדיון, כבר להגיד שיש לי תכנית.
נתן שרנסקי: צריך כמובן גם לבדוק את כל הכלים הטובים שכן קיימים במשרד.
נתן שרנסקי: על כן, סיורי הראשון הוא בהוסטלים.
נתן שרנסקי: אנו נביא את התכניות, ואני מקווה מאד שוועדת הכספים תתמוך ותעזור לנו להשיג גם משאבים.
נתן שרנסקי: לגבי ערבים, אמרתי גם לפני כן שאני מאמין באפליה מתקנת.
יעקב ליצמן: גם לחרדים?
נתן שרנסקי: אני מאמין באפליה מתקנת.
נתן שרנסקי: בכל מקום שיש עיוותים יש לתקנם.
נתן שרנסקי: כמו שתמיד אמרתי: "אפילו אם לא נקבל אף קול אחד, הביטחון שלי תלוי בפתרון הבעיות האלה בדיוק כמו הביטחון שלהם".
נתן שרנסקי: לא תהיה יציבות במדינה.
נתן שרנסקי: הוכחתי זאת במשרד התמ"ס וגם במשרד הפנים, ואני חושב שאוכיח זאת גם כאן כי אני עומד לעבוד עם אותם יועצים ועם אותם אנשים.
נתן שרנסקי: יחד עם זאת, כאשר אנו מדברים על עידוד בניה או על שיפור תנאי בניה, אנו לא מדברים על בניה לא חוקית.
נתן שרנסקי: צריך לעזור להם כך שיהיו לכולם אפשרויות לבנות בצורה חוקית ולתת את כל ההטבות הדרושות וכו', אך בשום אופן לא לעשות לגיטימציה לבניה לא חוקית, שאני כשר הפנים לשעבר מכיר טוב מאד את הבעיות האלה.
נתן שרנסקי: לגבי העליה מאתיופיה, ראשית, לא צריך להסביר שאת המשכנתא שיש לעולים מאתיופיה אין לאף אחד במדינה.
מוסי רז: אבל, לא לאנשים האלה.
מוסי רז: שר הבינוי והשיכון נ' שרנסקי: אני יודע.
מוסי רז: שנית, יש באמת בעיה.
מוסי רז: הייתי השר הראשון שנסעתי לאתיופיה, ונקטתי בצעדים שהאיצו מאד את תהליך עלייתם.
מוסי רז: היום, כשסגן שר הקליטה נכנס למשרד, דבר ראשון שמודיעים לי הוא שיש היום יותר מאלף עולים מאתיופיה שבאו שלא היה שום מקום להחזיקם ושמחזיקים אותם במלונות.
מוסי רז: היו אומרים שמיקבצי דיור זה יקר, והיום כל יום הולכת דירה בגלל כסף שנותנים כדי להחזיק את אותם עולים מאתיופיה ונסעתי כדי להאיץ את תהליך עלייתם.
יעקב ליצמן: זה עדיף מאשר משרד הדתות יהיה שם.
נתן שרנסקי: יש פה ממש אי-תיאום בין מעמדנו כמדינה המקבצת גלויות לבין האצת תהליכים של ישובים לעליה וחוסר אדיר של תקציבים לעליית אתיופים.
נתן שרנסקי: זה לא בדיוק משרד הבינוי והשיכון.
אברהם הירשזון: אם אתה אומר שכל יום הולכת דירה, אז יש תקציב.
אברהם הירשזון: מישהו משלם את הכסף והוא רק לא משלם אותו למקום הנכון.
נתן שרנסקי: המדינה עכשיו מחזיקה אותם במלון ולוקחת מהרזרבה של המדינה.
אברהם הירשזון: יש כסף, והוא רק לא מנווט נכון.
נתן שרנסקי: עם כל הביקורת, צריך לבדוק איך עשו הממשלה הקודמת ושר הקליטה הקודם.
נתן שרנסקי: זה לא דיון על משרד הקליטה.
ישראל כץ: היה כאן סגן השר, יולי אדלשטיין, והוא העלה את הנקודה הזאת.
נתן שרנסקי: העלו את בעיית אתיופיה.
נתן שרנסקי: יש שם בהחלט הרבה מאד בעיות מכל מיני טיעונים.
נתן שרנסקי: אינני מדבר דוקא מהכיוון שלי - משרד השיכון.
נתן שרנסקי: גם כשלא הייתי שר השיכון, והייתי פעיל עליה, תמיד כשבאתי למשרד השיכון דוקא בנושא של יהדות אתיופיה.
נתן שרנסקי: אם אראה שאנו יכולים עוד לשפר משהו, אשמח.
נתן שרנסקי: ברגע זה כשאני יודע הרבה מהבעיות שיש להם מכיוון משרד הקליטה, הסוכנות, משרד החינוך ועוד כמה, אני לא בדיוק יודע איך משרד הבינוי והשיכון יכול לתרום בנוסף לאותם תנאים שאנו נתנו.
נתן שרנסקי: לגבי שמירה, המנכ"ל יענה.
נתן שרנסקי: אישית, נכחתי במקרים טראגיים מאד של רצח בחור ישיבה במקרה אחד והיה מקרה שני, ואין לי ספק שצריך שם שמירה.
נתן שרנסקי: המנכ"ל יתייחס לשאלה למה זה מאורגן כך.
נתן שרנסקי: אני בעד שקיפות.
נתן שרנסקי: אני שמח לשמוע, שזה משרד הדוגל בשקיפותו.
נתן שרנסקי: אני גם בעד ניהול תקין.
נתן שרנסקי: אם יימצא דרך יותר תקינה, רק אשמח.
נתן שרנסקי: עתה, אני יוצא לסיור.
ישראל כץ: אדוני השר, תודה רבה.
יוחנן כהן: אני מאחל לך הצלחה.
יוחנן כהן: אני מבקש להעלות את נושא שכר הדירה.
יעקב ליצמן: דיברנו על זה.
יוחנן כהן: תביא את זה מתוקן.
ש' בן-אליהו: לפני שאענה בקצרה ובמהירות, אבקש ממנהל מפ"י - מרכז מיפוי ישראל - לומר דברים.
ש' בן-אליהו: זו יחידת סמך במשרד השיכון, שגם היא בספר התקציב, ובה כ-300 עובדים.
אמרי רון: אני אביאל רון, מנהל המרכז למיפוי ישראל.
אמרי רון: זו יחידה שאחראית על כל התשתית המיפוי במדינת ישראל ועל רישום המקרקעין, והיא מספקת אינפורמציה למערכות האזרחיות והצבאיות שלנו.
אמרי רון: אנו עסוקים ואחראים גם על נושא מיפוי הים, קרקעית הים.
אמרי רון: כיום, פנינו אל הים, ויש פרוייקטים מאד גדולים בים.
אמרי רון: אנו ארכיון לאומי למפות וצילומי אויר.
אמרי רון: היום, אנו בתהליכי פיתוח של שלושה נושאים מרכזיים: מערכת שליטה למצבי אסון - שתהיה תשתית מיפוי איפה ומה וזה רעידות אדמה ואלו בתים נמצאים בסיכון גבוה ואלו - בסיכון נמוך ואיך מטפלים בעניין בזמן אסון.
אמרי רון: יצאנו במיזם במלחמה בתאונות דרכים בעזרת מערכות מיפוי שלנו ו-GPS שזה מיקום בעזרת לוויינים.
אמרי רון: אנו מנסים היום לאחד את כל המשרדים הממשלתיים לעלות דרגה ברמת מסדי הנתונים ותיאום העבודה.
אמרי רון: היום, אנו ממשיכים ללחוץ על נושא רישום המקרקעין.
אמרי רון: אנו אחראים על נושא גוש וחלקה במדינת ישראל ואיפה הם נמצאים, כדי שהפרצלציה תהיה ברורה ואז אפשר יהיה בשלב השני לרשום את זכויות המשתכנים כחלק מתרבות שלטונית יותר טובה.
אמרי רון: אסיים בזה, שברצוני לחדש את המסורת שהתחלנו בה לפני שנתיים ולהזמין את ועדת הכספים לביקור מסודר במרכז למיפוי ישראל.
אמרי רון: אני מניח, שתיחשפו להרבה מאד דברים שאינכם מכירים.
אברהם הירשזון: אתה אומר, שאתם הולכים לנושא מיפוי ימי בצורה הרבה יותר אינטנסיבית.
אברהם הירשזון: למה הכוונה?
אמרי רון: המיפוי הימי המסודר האחרון שבוצע במדינת ישראל בוצע בשנת 1933 ע"י הבריטים, ומאז לא מופתה קרקעית הים במדינת ישראל.
אמרי רון: חלק כבר התחלנו, ואנו עושים מיזם משותף עם חקר הימים והאגמים והמכון הגיאולוגי ביחד.
אמרי רון: לצערי, אנו נחשבים בעולם כ-UNDEVELOPED COUNTRY, כלומר אנו באיזה שהוא חור באפריקה בנושא המיפוי הימי, על אף שהמיפוי היבשתי אצלנו הוא בקידמת הטכנולוגיה.
אמרי רון: אנו נקווה, שבשנת 2001-2002 יהיה מהפך בעניין הזה, וזו תהיה תשתית לכל מה שקורה בים.
אמרי רון: יש, למשל, בעיה של הסדר מקרקעין.
אמרי רון: הים לא מוסדר.
אמרי רון: אנו נקבל את הפרשות את איזור הדרום, של האיזורים הלא מוסדרים.
אמרי רון: היום, כל מי שזורק שלושה כלובים בתוך הים, אחרי עשר שנים על המדינה לפצותו כי השטח לא היה מוסדר.
אמרי רון: כלומר, התהליכים קורים, ואתם רואים את רמת הפיתוח בים: צינורות, גז, תשתית, מארינות, איים מלאכותיים וכל מיני דברים כאלה.
אמרי רון: צריכים להתכונן לעניין.
יעקב ליצמן: האם לכן המדינה שמה מס של 40% על הגז?
אמרי רון: עניין הגז לא קשור אלינו.
אמרי רון: אבל, אנו נעשה זאת בהרבה פחות כסף.
ישראל כץ: אנו מאמצים את ההצעה.
ש' בן-אליהו: למרות שמה שצריך לדבר עליו כרגע זה הדרכים לעידוד שוק הנדל"ן, נעשה זאת בישיבה אחרת, וכעת אענה רק על שאלות.
ש' בן-אליהו: לגבי נושא הדיור הציבורי, יש דברים שאינני יכול להגיד כי אני בעצם עדיין עובד מדינה ואני צריך להיות לפי החלטת ועדת השרים.
יעקב ליצמן: שאלנו אותך האם זה על דעת שר השיכון מה שמביאים לנו בחוק ההסדרים.
יעקב ליצמן: פה התנגדו לכל מה שהיה כתוב בחוק ההסדרים.
ש' בן-אליהו: אגיד מה היא דרך הפתרון לדעתי, שבאמת תהיה תכליתית ואמיתית.
ש' בן-אליהו: כרגע, אי אפשר לבטל את המבצע שהיה ואת החוקים שקיימים.
ש' בן-אליהו: יש בעיה פוליטית וציבורית.
ש' בן-אליהו: אבל, מה שכן יכול לעזור הוא לבטל את המושג "דייר ממשיך".
ש' בן-אליהו: לא יתכן שאדם שנכנס לדירה ציבורית בגלל מצבו הסוציאלי, בנו, שגר איתו, נכדו או מישהו אחר יקבל את הדירה בירושה למרות שמצבו הסוציאלי טוב.
ש' בן-אליהו: לא יתכן שלא יתפנו הדירות האלה לצרכי האוכלוסיה העתידית שצריכה להגיע.
ש' בן-אליהו: אם יש לי 2,500 ממתינים שהם משפחות, ביניהן חד-הוריות- - -
אפי אושעיה: מה עם מי שמצבו הסוציאלי לא טוב?
אפי אושעיה: האם אתה בעד להשאירו?
ש' בן-אליהו: אני אומר, שייבחן בקריטריונים הסוציאליים.
ש' בן-אליהו: מי שמגיע לו - יהיה, ומי שלא מגיע לו - לא יהיה.
ישראל כץ: לא הייתי מציע להתמקד בנושא חוק הדיור הציבורי, כי בלאו הכי הממשלה כאן מבקשת לדחות את היישום.
יעקב ליצמן: לנו זה משנה לא להסכים.
יעקב ליצמן: אתה כקואליציה חייב, ואני כאופוזיציה לא חייב.
אברהם הירשזון: חבר-הכנסת ליצמן, אתה יודע שאתה חייב.
יעקב ליצמן: גם בקואליציה אני לא חייב, וכשאני באופוזיציה - ודאי שלא.
ישראל כץ: לא משרד הבינוי והשיכון יכריע בסוגיה הזו.
ש' בן-אליהו: אני אומר, שאם כבר משאירים את המצב כפי שהוא, זהו תיקון קטן בחוק אך יש לו משמעות אדירה מבחינת הצרכים.
ש' בן-אליהו: אי-ניצול כספי משכנתאות - אין לנו בעיה של החזרת כספים או שיש ירידה בתקציב במשכנתאות או שכר דירה.
ש' בן-אליהו: יש הסדר עם האוצר, שאם מספר העולים עולה או מספר דורשי המשכנתאות עולה או שכר הדירה עולה לפי הקריטריונים - התקציב עולה.
ש' בן-אליהו: זהו תקציב שנע ונד כל הזמן, ואנו משחקים בין סעיפיו.
ש' בן-אליהו: אם יש יותר דרישה של משכנתאות אתיופים, זה עובר לסעיף אתיופים.
ש' בן-אליהו: לעולים - ל"עשר פלוס".
ש' בן-אליהו: כלומר, יש ניידות בין הסעיפים לפי הצרכים.
ש' בן-אליהו: אין בעיה של שינוי בתקציב של משכנתאות ושכר דירה.
ש' בן-אליהו: אנשים יקבלו משכנתא בבנק אם יענו על הקריטריונים, ולא משנה מה כתוב כרגע בסעיף.
מיכאל נודלמן: גם מענקים.
ש' בן-אליהו: גם מענקים.
ש' בן-אליהו: גם לגבי שכר דירה וגם לגבי משכנתאות, אין את הבעיה שאין כסף.
ש' בן-אליהו: שיקום שכונות חברתי - התקציב שלנו הוא כ-28 מליון שקל, ועם איגום של משרדים אחרים זה מגיע לקרוב ל-95 מליון שקל.
ש' בן-אליהו: זו פעילות די מבורכת, ועושים זאת.
ש' בן-אליהו: זה נכון מה שאמר חבר-הכנסת שזו הצלחה די גדולה, ואני שמח שזו הצלחה.
ש' בן-אליהו: נשאלה שאלה לגבי מוסדות ציבור, מוסדות דת, ומר גפני הלך.
ש' בן-אליהו: כעקרון, יש לנו תקציב שהוא חלק מהוועדה הבין-משרדית.
ש' בן-אליהו: כרגע, מופיעים בספר התקציב שני תקציבים: מה שהיה של הוועדה הבין-משרדית, וחלק של משרד הדתות שהועבר אלינו.
ש' בן-אליהו: כמובן, שאנו נפעל לפי חוק התקציב, ואין פה מה לעשות.
ש' בן-אליהו: אם התקציב בידיים שלנו - נפעיל את זה.
ש' בן-אליהו: אם יוציאו אותו מהתקציב - לא נפעיל את זה.
ש' בן-אליהו: שיתוף פעולה עם התאחדות הקבלנים - אין להם שום תלונות.
ש' בן-אליהו: הם יותר מדי מאושרים, וזה מדאיג אותי.
ש' בן-אליהו: הבניה הכפרית - אכן שמנו את הדגש בבנייה כפרית בעצם בעשיית פיתוח תשתיות לבנייה חדשה.
ש' בן-אליהו: אנו לא מתמקדים בנושא שיפוץ כבישים, כי זו אחריות המועצות האיזוריות, אלא בנושא פיתוח לבנייה חדשה.
ש' בן-אליהו: את הפיתוח, שאנו עושים, אנו גובים חזרה, אלא אם זה במקומות שזה מסובסד.
ש' בן-אליהו: הרי במה אנו עושים פיתוח?
ש' בן-אליהו: גם במרכז הארץ, גם בבנייה עירונית, אנו עושים פיתוח, וכשמשבחים את המגרש, מקבלים את הכסף חזרה.
ש' בן-אליהו: אנו לא עושים פיתוח איפה שאין צפי שנקבל כסף חזרה.
ש' בן-אליהו: איפה שיש צפי שיווק, שם נעשה הפיתוח.
ש' בן-אליהו: גם ביש"ע היה עד התקופה האחרונה צפי שיווק טוב והיה שיווק מעולה, ולכן עושים שם פיתוח.
ש' בן-אליהו: לא חילקנו בין אתרים לכאן או לכאן.
ש' בן-אליהו: אם היתה כרגע תנועה מאסיבית של רצון של אנשים לגור בנגב, ייעשה פיתוח גם בנגב.
ש' בן-אליהו: אגיד יותר מכך.
ש' בן-אליהו: ניסינו, בשנה האחרונה, לעשות מבצע מיוחד.
ש' בן-אליהו: אני אומר, שהדרך לא צריכה להיות שראשי רשויות או מועצות יבואו אלי ויבקשו כאילו מהשלטון המקומי: "תן לי כסף".
ש' בן-אליהו: האם זה מהקופה שלי?
ש' בן-אליהו: ! זה כסף של המדינה.
ש' בן-אליהו: באתי ואמרתי: "בואו ונעשה מבצע.
ש' בן-אליהו: כל ישוב, מושב, קיבוץ, במיגזר הכפרי, שיעשה הרחבה ויביא לי היתרי בניה לחמישים יחידות דיור ועד ה-1 באוגוסט 2000 הוא יעשה עשרים יסודות - הוא יקבל ממשרד השיכון סל מושלם".
ש' בן-אליהו: מה זה "סל מושלם"?
ש' בן-אליהו: - הוא מקבל מאתיים אלף שקל לתכנון, שש מאות אלף שקל לשיפוץ מוסד ציבורי או תשתיות בישוב הישן, מגרש ספורט, מיתקן משחקים, מעון יום או מועדון נוער.
ש' בן-אליהו: זה סל, שבאנו ואמרנו: "מי שהולך לתנאים האלה - יקבל".
ש' בן-אליהו: אם הוא נמצא בנגב, בגליל ויש"ע - מי שעומד בתנאים האלה יקבל.
ש' בן-אליהו: כלומר, זה לא סל שאני בא ואומר: "אני נותן זאת רק למישהו", אלא איפה שאני רואה שיש הרחבה, פיתוח לבנייה חדשה, הוא יקבל את הסל.