GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נחום לנגנטל: על-פי חות דעתה של אנה שניידר, לפי פירוש התקנון, אי אפשר לאחד זאת.
נחום לנגנטל: מאחר ורוצים להעלות זאת מיד, הייתי מבקש ממך, אם היית מוכן, שיעלו את הצעת החוק שלי כדי שהיא תעלה לקריאה ראשונה, ואז לאחד את ההצעות יחד.
נחום לנגנטל: אם אתה עומד על כך שהצעת הממשלה תעבור בכל מקרה ושלי תידון לעתיד לבוא, אין לי ברירה ואני רוצה לשלב ולהטמיע את ההצעה שלי בתוך הצעת החוק הממשלתית כהסתייגות.
נחום לנגנטל: אם כתוצאה מזה הם ימשכו את החוק, אז אין חוק.
נחום לנגנטל: אז, תבוא הצעת החוק שלי.
א' שניידר: לא צריך זאת כהסתייגות.
א' שניידר: אפשר להחליט כאן, ברוח הדברים, שזה ישולב.
נחום לנגנטל: השאלה היא האם הם ימשכו את ההצעה.
א' אליהו: אנו מתנגדים.
נחום לנגנטל: הם מתנגדים.
יוסף יצחק פריצקי: למה אתה מתנגד?
יוסף יצחק פריצקי: האם אתה מתנגד לאישור ועדת הכספים?
נחום לנגנטל: החלטת שר האוצר - אני רוצה להסמיכו.
נחום לנגנטל: השר שוחט בדיון אמר לי, שיהיו לחצים אדירים על שר האוצר.
נחום לנגנטל: אין לי תשובה מול תשובה כזו.
א' אליהו: צריך להבין את הרציונל של החוק.
א' אליהו: החוק קבע וסגר רשימת ישובים, וכך עובד החוק, כי החוק סימן לעצמו את אותם מוקדים שהם מועדים לפורענות.
אלי גולדשמידט: אבל, המוקדים השתנו.
אלי גולדשמידט: מה שקבעו בשנות ה-50 לא רלוונטי היום.
א' אליהו: אם כך, מה שצריך זה אולי לפתוח את רשימת הישובים, וזה נעשה מפעם לפעם.
אלי גולדשמידט: הוא אומר: בוא ותעשה החרגה.
נחום לנגנטל: זה לתקופה מסויימת.
יעקב ליצמן: אהרן אליהו, אני לא רוצה לסבך אותך.
אלי גולדשמידט: עכשיו, הוא רוצה לפצות אותך.
יעקב ליצמן: לא צריך לפצות על שום דבר.
יעקב ליצמן: אני חושב שמה שעשיתי עשיתי ביושר.
יעקב ליצמן: אתה הולך לעשות עכשיו את אותה טעות שעשה רפרנט האוצר קודם.
יעקב ליצמן: אני מכיר את ועדת הכספים, ואינני יודע כמה אתה מכיר.
יעקב ליצמן: ממה שישבת וראית היום היית צריך כבר להכיר את הדברים.
יעקב ליצמן: חבר-הכנסת לנגנטל אומר לך: "שלי בין כך תבוא.
יעקב ליצמן: שלך - ספק אם תבוא.
יעקב ליצמן: אם תצרף את שלי לשלך, זה יעבור".
יעקב ליצמן: אם לא - אתה תיפול, והוא ימשיך.
א' אליהו: על אף שאתה רוצה בטובתי, אני נאלץ לא לקבל זאת.
אלי גולדשמידט: הוא לא נענה לפנייה.
אלי גולדשמידט: הוא אומר: למרות הכל, נישאר ידידים.
א' שניידר: יש לי בעיה, כי אני חושבת שגם ההצעה הממשלתית כפי שהיא כתובה היום ובמיוחד לאור זה שרוצים להוסיף שם מלים כמו "איזור הסמוך לישוב..."--
א' אליהו: זה כדי להבהיר.
א' שניידר: --וגם ההצעה של חבר-הכנסת לנגנטל בעצם לא פותרת את הבעיה של עטרות או איזורים דומים לעטרות, בגלל ההגדרה של "נזק מלחמה" ו"נזק איבה" ובגלל כל מה שנאמר כאן.
אלי גולדשמידט: לכן, את הבאת את ההצעה שלך.
א' שניידר: ניסיתי לכתוב איזו שהיא הצעה.
א' שניידר: השאלה היא האם זה אולי- - -
אלי גולדשמידט: אני מציע לשני החברים הנכבדים, חבר-הכנסת נחום לנגנטל ואהרן אליהו, לשבת עם אנה שניידר.
אלי גולדשמידט: ביום רביעי הבא אנו נקיים ישיבה נוספת כאן בוועדה.
אלי גולדשמידט: תנסו להגיע להסכמה.
אלי גולדשמידט: אני חושב, שההצעה של אנה שניידר מאד הגיונית.
אלי גולדשמידט: היא לקחה גם את הדברים של חבר-הכנסת נחום לנגנטל וגם את הנושא של הגדרה "נזקי איבה".
א' שניידר: הגדרתי "נזק איבה" - "נזק שנגרם עקב פעולות ששר הביטחון הכריז עליהם כפעולות איבה", כדי שאפשר יהיה באיזה שהוא מקום לתחום זאת, וגם "נזק שנגרם באיזור ששר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, הודיע עליו שהוא איזור שנפגע מפעולות איבה".
ס' אלחנני: האם אלה שני תנאים מצטברים או שכל אחד תנאי נפרד?
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את הצעתו של חבר-הכנסת נחום לנגנטל לקריאה ראשונה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה הצעת חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון - אזורי ספר), התשס"א-2000, התקבלה.
אלי גולדשמידט: היו"ר א' גולדשמידט: זה אושר.
אלי גולדשמידט: קודם כל, זה אושר לקריאה ראשונה.
אלי גולדשמידט: אני מבקש משלושת
אלי גולדשמידט: כם, שתשבו במהלך השבוע הקרוב, ואנו לא נצביע על זה, ותנסו להשתכנע לעשות משהו משותף.
ישראל כץ: האם רשם העמותות רשם אותן?
יוסף יצחק פריצקי: המען שרשום ברשם העמותות הוא בכלל מען אחר והפעילות שרשומה ברשם העמותות היא בירושלים.
ישראל כץ: בעקרון אם באים מיהודה ושומרון להירשם ברשם העמותות, האם הוא רושם אותם?
יוסף יצחק פריצקי: ברשם העמותות רשום מען אחר, מען בירושלים.
משה רז: אז הטעו אותנו בכתובת.
יוסף יצחק פריצקי: יש פה שאלה מאוד מעניינת של הכתובת הרשומה, שהיא לא נכונה.
עופר חוגי: סליחה, נותנים תא דואר של משרד בירושלים.
עופר חוגי: מה הבעיה?
יוסף יצחק פריצקי: חבר הכנסת חוגי, היא הנותנת.
יוסף יצחק פריצקי: אני מניח שחוק העמותות, שאמר שעמותות יירשמו במדינת ישראל, אמר: אדוני, אתה תורם כסף על חשבון קופת הציבור למוסדות שפועלים במדינת ישראל.
משה רז: אני חושב שצריך מעט יותר, אדוני היושב-ראש.
משה רז: אם הדבר הזה נכון, זה הונאה ויושב-ראש הוועדה צריך להגיש תלונה במשטרה ובמע"מ.
משה רז: הם מרמים בכתובת.
ישראל כץ: אני רואה כאן מכתב של שר האוצר היוצא, מר אברהם שוחט, שפונה לאשר את סעיף 46 לגבי העמותות האלה.
ישראל כץ: חזקה עלי שהנושא נבדק.
ישראל כץ: אנחנו לא עוסקים ברמאות.
ישראל כץ: כל מי שיש לו תלונות מהסוג הזה רשאי ליזום ביוזמתו בדיקה.
ישראל כץ: יש לנו כאן רשימה.
ישראל כץ: בסך הכל אנחנו נותנים כאן הקלה לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.
ישראל כץ: אני מציע לאשר את הרשימה כמו שהיא.
ישראל כץ: אם אחרי זה יהיו לאנשים תלונות לגבי עמותות, שיפנו לרשויות המתאימות.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב-ראש, היה לנו ויכוח, אתה בוודאי זוכר, עוד בזמן שחבר הכנסת אלי גולדשמידט היה היושב-ראש.
יוסף יצחק פריצקי: השאלה בכלל היתה האם מותר להתנגד מטעמים פוליטיים ערכיים לעמותות שאני סבור שאין לכלול אותן.
יוסף יצחק פריצקי: חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה ---
ישראל כץ: אני רואה את ועדת המשנה כמי שתפקידה לבדוק שאכן הגופים האלה קיימים.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא בוויכוח.
יוסף יצחק פריצקי: הודעתי לך שהגופים קיימים.
יוסף יצחק פריצקי: היום אנחנו חברי ועדת הכספים ---
קריאה: האם עד היום אישרו לכולם, גם ביהודה ושומרון?
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שלא צריך לאשר את זה.
ישראל כץ: אני אחשוב במהלך הישיבה לגבי נושא ההצבעה.
ישראל כץ: אני רוצה לברר כאן משהו.
יוסף יצחק פריצקי: האם אתה מוכן לקיים הצבעה?
יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, לקיים כעת את ההצבעה משום שיש לי הצעה לסדר היום ואני איאלץ לעזוב.
ישראל כץ: אני רוצה להתייעץ עם היועצת המשפטית של הוועדה נוכח ההערות שנשמעו כאן.
עופר חוגי: אני מציע שקודם כל נאשר את כולם פרט לשתי העמותות שעומדות במחלוקת.
ישראל כץ: חבר הכנסת חוגי, הנושא כבר סוכם.
ישראל כץ: אתה רוצה לפתוח אותו?
ישראל כץ: כבר סיכמתי שהנושא ייבדק.
יוסף יצחק פריצקי: האם יש היתר מיושב-ראש הכנסת לקיים את הישיבה בזמן שיש הצבעות במליאה?
איוור קרשנר: אנחנו ביקשנו היתר.
איוור קרשנר: נדמה לי שיושב-ראש הכנסת חתם.
איוור קרשנר: אני אבדוק את זה.
ישראל כץ: נעבור לסדר היום.
ישראל כץ: אני מברך את יושב-ראש הוועדה היוצא, השר שלום שמחון, לרגל מינויו כשר החקלאות.
ישראל כץ: אנחנו מאחלים לך הצלחה, בשם כל החברים, בתפקיד החשוב שנטלת על עצמך.
ישראל כץ: הוועדה תשמח להיפגש איתך תמיד ולסייע בכל תחום שתוכל.
ישראל כץ: היום אנחנו נשמע את דבריך ואת דברי אנשי המשרד לגבי תקציב משרד החקלאות.
ישראל כץ: מראש היה ברור לנו שבנסיבות הזמן והאילוץ לאשר את התקציב עד סוף החודש אנחנו לא נעשה כעת שינויים דרמטיים בתקציב, אבל הפירות של הדיון הזה אמורים מבחינתנו לבוא לידי ביטוי בתקציב משלים, שאנחנו בטוחים שיצטרך להיות מוגש, לפי התחייבות שר האוצר שהופיע כאן, כך שהדיון הזה עוזר לנו ללמוד את הדברים ועוזר לך לשמוע את דברי החברים.
ישראל כץ: כמובן שאם יהיה אפשר לעשות תיקונים כבר עכשיו והאוצר יסכים על דברים דחופים אנחנו בוודאי נשמח לעזור אם יהיה צורך.
ישראל כץ: בכל מקרה, זה חלק מתהליך של החודשים הקרובים כדי לגבש את התקציב ולהתאים אותו לתקופה ולמציאות הנוכחית.
ישראל כץ: אדוני שר החקלאות, מר שלום שמחון, בבקשה.
שלום שמחון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולברך לפרוטוקול את חבר הכנסת ישראל כץ על כניסתו לתפקיד יושב-ראש ועדת הכספים.
שלום שמחון: בלי קשר למניעים אישיים ובלי להסתבך בעניינים פוליטיים של קואליציה/אופוזיציה, אני מברך שהכהונה שלך תימשך תקופה ארוכה, ככל שזה יתאפשר.
שלום שמחון: מעבר לכך, אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי להיפרד מוועדת הכספים.
שלום שמחון: זאת ועדה שעבדתי בה במשך 5 שנים, עם חברים מכל הקשת הפוליטית.
שלום שמחון: זאת ועדה בה ללא ספק אתה לומד מקרוב את המשק הישראלי על כל שלוחותיו ומכל הזוויות והכיוונים האפשריים.
שלום שמחון: אני אומר לחברים שנמצאים זמן קצר יחסית בוועדת הכספים, שאחרי קורס מזורז בוועדת הכספים, מהסוג שאנחנו עוברים כאן, אי אפשר להגיד שאתה לא מכיר את המשק הישראלי, על כל הבעיות והיתרונות שיש בו, מכל ההיבטים שלו ובכל התחומים האפשריים.
שלום שמחון: באופן טבעי אני ייצגתי בוועדה את הנושאים שאני עוסק בהם, או שעסקתי בהם קודם, שהם הנושאים החקלאיים-ההתיישבותיים, אם כי גם עסקתי בנושאים אחרים.
שלום שמחון: בפוזיציה בה אני נמצא כרגע, כשר החקלאות, אין ספק שההתייחסות שלי לדברים תצטרך להיות אחרת, בלי לוותר על עמדותי הבסיסיות והידועות במה שקשור לחקלאות ולהתיישבות במדינת ישראל.
שלום שמחון: אני שמח שיושב-ראש הוועדה וחברים אחרים שותפים לי.
שלום שמחון: כאן אני עובר לעניין עצמו.
שלום שמחון: בהיותי יושב-ראש הוועדה לפני כחודש וחצי אנחנו קיימנו דיון מעמיק בתל-אביב בנושא תקציב משרד החקלאות.
שלום שמחון: למרות שהתקציב לא אושר בקריאה ראשונה בכנסת, ועדת הכספים קיימה דיונים לגבי תקציבי חלק מהמשרדים, וביניהם דיון מעמיק על תקציב משרד החקלאות ומנכ"ל המשרד הציג את הנושא באופן מפורט.
שלום שמחון: יחד עם זה, אני רוצה לגעת במספר נקודות שהן מאוד בעייתיות מבחינת היכולת שלנו לקיים את תקציב המשרד בשנה הבאה ולתת מענה לבעיות.
שלום שמחון: כמובן שמר יוסי ישי, מנכ"ל המשרד - שבהזדמנות הזאת אני רוצה להודות לו על תקופה מאוד ארוכה שהוא כיהן כמנכ"ל המשרד ללא שר ועשה את העבודה באופן יוצא מן הכלל - ירחיב וייתן סקירה יותר מפורטת מזו שאני אתן.
שלום שמחון: יש מספר נקודות שהן מאוד בעייתיות בתקציב, כפי שהוא בא לידי ביטוי, ואני אחלק אותן בין התקציב לבין חוק ההסדרים (שאני מבין שעדיין לא התחלתם לטפל בו אך אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לומר עליו כמה דברים).
שלום שמחון: הנושא הראשון שעומד על סדר היום, ללא ספק, הוא מצב המים.
שלום שמחון: ידוע הוויכוח לגבי מחירי המים וכמות המים שהחקלאים יקבלו.
שלום שמחון: אנחנו מתכוונים לבצע בשנה הבאה קיצוץ גדול בסדר גודל של 50%.
שלום שמחון: אני יודע שבימים האחרונים עולה מחדש על סדר היום השאלה לגבי מחירי המים בשנה הבאה.
שלום שמחון: בספר התקציב יש לממשלה כוונה לייקר את מחיר המים, למרות שבשנה הקודמת הושג הסכם בין הממשלה לבין החקלאים לגבי ייקור המים בסדר גודל של 15%.
שלום שמחון: אני מניח שעם אישור התקציב זה יחזור חזרה לוועדת הכספים ויידון פעם נוספת.
שלום שמחון: זה דבר שהוועדה צריכה לשקול אותו בכובד ראש.
שלום שמחון: זה המקסימום שאני יכול לומר בתפקידי, מהמקום שאני נמצא בו עכשיו, בלי להסתבך יתר על המידה במה שקשור להחלטות הממשלה ולספר התקציב וחוק ההסדרים.
שלום שמחון: אני מעלה את העניין הזה מאחר ואני חושב שבמתכונת שבה משק המים מצוי כרגע אנחנו נמצאים בבעיה מאוד כבדה.
שלום שמחון: אבל יחד עם זה, גם החקלאים נמצאים בבעיה מאוד מורכבת.
שלום שמחון: אין פה רק שאלה של מחירי המים.
שלום שמחון: יש פה גם הרבה מאוד שאלות מורכבות אחרות, שנדונו אתמול בהרחבה בוועדת הכלכלה של הכנסת.
שלום שמחון: אני אבקש מהמנכ"ל לומר גם על העניין הזה כמה דברים.
שלום שמחון: זאת נקודה אחת מאוד כאובה ומאוד משמעותית מבחינתנו.
שלום שמחון: אני משוכנע לגמרי שיתקיים עליה ממילא דיון נפרד בוועדת הכספים לאחר שחוק התקציב יאושר ומחיר המים לא ייוקר.
שלום שמחון: העניין השני שאליו אני רוצה להתייחס הוא הנושא של פיתוח הכפר.
שלום שמחון: נושא זה מלווה אותנו די הרבה בשנים האחרונות אך לחלוטין לא בא לידי ביטוי בספר התקציב.
שלום שמחון: הוא גם לא יכול לבוא לידי ביטוי אם ועדת הכספים לא תיקח את העניין הזה בחשבון.
שלום שמחון: השינויים הגדולים שמתרחשים בחקלאות הישראלית מחייבים היערכות חדשה בתוך מה שקרוי "הכפר" במדינת ישראל - אני מדבר על הקיבוץ, על המושב ועל החקלאות הפרטית.
שלום שמחון: חייבת להיות היערכות אחרת, שונה, עם השקעות גדולות מאוד בתחומים האלו.
שלום שמחון: הדבר הזה לא מתבטא בספר התקציב.
שלום שמחון: הנושא השלישי על סדר היום הוא מינהלת ההשקעות, שחסרה בתקציבה עשרות מיליוני שקלים.
שלום שמחון: זה מופיע בספר התקציב כמדומני בסדר גודל של כ-98 מיליון שקל.
שלום שמחון: יהיה קשה מאוד לנהל את מדיניות ההשקעות של משרד החקלאות בשנה הבאה אם לעניין הזה לא ינתן מענה.
שלום שמחון: הבנתי, מתוך הדברים של יושב-ראש הוועדה, שיש כוונה להביא בשלב כזה או אחר תקציב משלים.
שלום שמחון: תקציב משלים, מעבר לעובדה שיש בו הרבה מקח וממכר, לא נותן אפשרות לתכנן את פעילות המשרד באופן נכון.
שלום שמחון: אם הדבר יתאפשר, ואם אנשי אגף התקציבים יחד עם חברי הוועדה ימצאו את הדרך, אנחנו מאוד היינו מעוניינים להחזיר את תקציב מינהלת ההשקעות למה שהוא היה קודם.
שלום שמחון: המנכ"ל יתאר באופן מפורט את השחיקה בנושא ההשקעות במשרד החקלאות בשנים האחרונות - ירידה בסדרי גודל של למעלה מ-40% בין מה שהיה לפני מספר שנים לבין מה שמתוכנן לשנה הקרובה.
שלום שמחון: הנושא הרביעי הוא נושא התמיכות.
שלום שמחון: תקציב התמיכות של משרד החקלאות נמצא במצוקה מאוד קשה ובעצם לא מאפשר לשום שר, גם לא לי - גם אם אני מכיר היטב את פעולות המשרד - להיערך לפעולות נוספות שהמשרד צריך לטפל בהן בשנה הבאה.
שלום שמחון: הוא עומד על סדר גודל מאוד נמוך, של 53 מיליון שקל כמדומני.
שלום שמחון: בשנה הקודמת התקציבים שבסופו של דבר ניתנו על-ידי משרד האוצר למשרד החקלאות לטיפול במגזר החקלאי היו גדולים פי 3, כמעט פי 4.
שלום שמחון: זה אומר ששוב אנחנו נכנסים לתוך מערכת שמשמעותה המשך ההתכתשות עם משרד האוצר כדי שנוכל בסופו של דבר לטפל במה שצריך לטפל בו בחקלאות.
שלום שמחון: אני חושב שהיה הרבה יותר נכון להגיע לתקציב תמיכות הרבה יותר גדול, גם אם בסופו של דבר הוא לא ינוצל, אבל זה מאפשר היערכות נכונה וחכמה בטיפול בכל הענפים בחקלאות הישראלית.
שלום שמחון: נדמה לי שאלה, פחות או יותר, הנקודות שרציתי להדגיש מבחינת התקציב.
שלום שמחון: יש נקודה נוספת שקשורה לחוק ההסדרים.
שלום שמחון: בסיכום מוקדם שהיה לפני מספר חודשים בכנסת הוחלט על פיצול מספר סעיפים בחוק ההסדרים.
שלום שמחון: אני מבין שזה אמור להיות גם בשנה הקרובה.
שלום שמחון: זה נוגע בעיקר למועצות הייצור.
שלום שמחון: בסך הכל משרד החקלאות, יחד עם החקלאים, עשה עבודה מאוד רחבה בשנה הקודמת שקשורה לחוקים האלה.
שלום שמחון: יש הצעות מאוד מפורטות איך להתמודד, מצד אחד עם הרצונות של משרד האוצר, מצד שני עם הרצונות של משרד החקלאות, ומצד שלישי עם היכולת לקיים מערכת משולבת יחד עם החקלאים.
שלום שמחון: בחלק הזה הייתי מעדיף לקבל את התוכניות שאושרו בתוך המשרד מבלי להזדקק לחקיקה במה שקשור למבנה מועצות הייצור והשינויים שצריכים לחול בתוך מועצות הייצור.
שלום שמחון: הנושא השני הוא חוק ההגבלים העסקיים.
שלום שמחון: נושא זה מלווה אותנו כבר מספר שנים והוא גורם לכאבי ראש לא מעטים ביכולת החקלאים להתארגן כדי לקיים את מערכות השיווק שלהם.
אבשלום וילן: את זה כבר פיצלנו אתמול.
שלום שמחון: אין שום כוונה להגן על גופי השיווק הגדולים.
שלום שמחון: יש כוונה להגן על החקלאים בלבד.
שלום שמחון: אני מוצא לנכון לומר את זה לפרוטוקול.
שלום שמחון: כאשר תימצא הדרך, המשרד ישתף עם המגמה הזאת פעולה.
שלום שמחון: נושא נוסף, שהבנתי שעדיין נותר ולא פיצלתם, הוא הנושא של רשיונות הייצוא.
שלום שמחון: בחלק הזה אף כי הכוונה היא להעניק סמכויות לשר החקלאות - לא שאני רוצה להשתחרר מהסמכויות האלה, יש לי עניין לקבל אותן - אבל גם בעניין הזה נעשתה עבודת מטה מסודרת, שמר יוסי ישי יאמר עליה כמה מלים, שבשלב הזה היה אפשר להסתפק בה.
שלום שמחון: הייתי מבקש לפצל גם את זה מהחוק, אם זה יהיה אפשרי.
שלום שמחון: אני פונה באופן פורמלי ליושב-ראש הוועדה לבחון גם את האפשרות הזאת.
שלום שמחון: אחרי שתשמעו את המנכ"ל תראו שהעניין הזה בסך הכל מטופל ומבנה העבודה בסופו של דבר מאפשר לעשות את הדברים באופן כזה שלא פוגע גם במגמות המתוכננות על-ידי החוק.
שלום שמחון: אני חושב שאלה פחות או יותר הדברים.
שלום שמחון: להוציא עניין המים, שאני לא חושב שאפשר לגמור אותו בדקות.
שלום שמחון: הוא צריך להיות מטופל באופן הרבה יותר יסודי, גם לנוכח משבר משק המים הכבד מאוד של המדינה וגם לנוכח מצוקת החקלאים.
שלום שמחון: אני חושב, ואמרתי את זה גם בישיבות קודמות כחבר ועדת הכספים, שיש בעיה עם גובה התקציב של משרד החקלאות.
שלום שמחון: לא ניתן לקיים בו מדיניות חקלאית מתוכננת לטווח ארוך.
שלום שמחון: המשרד הזה גם סובל מעוד בעיה אמיתית מרכזית אחת, שנצטרך לחשוב עליה בעתיד, והיא מבנה כוח-האדם במשרד החקלאות.
שלום שמחון: זה מבנה כוח-אדם מאוד מבוגר, מאוד ותיק.
שלום שמחון: אנשים עובדים אחרי הפנסיה וקשה לקלוט אנשים חדשים.
שלום שמחון: יש התבגרות של כל המערכת.
שלום שמחון: אם לא תינתן לעניין הזה חשיבה נכונה אז כל השלד המקצועי האמיתי של מדינת ישראל בנושא החקלאות עלול להיעלם.
שלום שמחון: יש בדעתי בימים ובשבועות הקרובים לחשוב ביחד עם אנשי המשרד, ועם משרד האוצר, איך לפתור את הבעיה הזאת בתוכנית מקיפה כלשהי.
שלום שמחון: זאת בעיה אמיתית, אגב, בכל התחומים: החל מהשירותים הווטרינריים וכלה בנושאים האחרים שקשורים למשרד.
שלום שמחון: זה יהיה מאוד לא נכון שמשרד מקצועי שמטפל בהרבה נושאים מאוד רגישים של מדינת ישראל לא יוכל למצוא את האנשים הכי טובים שרק אפשר וגם להצעיר את המערכת ככל האפשר.
שלום שמחון: יש בדעתי לטפל גם בעניין הזה בשלב כלשהו באופן מאוד יסודי ומעמיק.
שלום שמחון: אני מאוד חרד, גם מהעובדה שיש התבגרות של החקלאים במדינת ישראל, מצד אחד, אבל גם של אלו שמטפלים בהם, מצד שני.
שלום שמחון: אני חושב שהשלד הזה יכול להוות בעיה אמיתית גם ברמה הלאומית בעתיד.
שלום שמחון: תודה ליושב-ראש הוועדה.
ישראל כץ: תודה רבה לשר החקלאות, מר שלום שמחון.
ישראל כץ: רשות הדיבור למר יוסי ישי, מנכ"ל המשרד.
יוסי ישי: כפי שאמר השר בתחילת דבריו, מאחר ואנחנו הצגנו את תוכניות המשרד ואת תקציב המשרד לפני כחודש חצי-חודשיים בפני אותה ועדה ופחות או יותר באותו הרכב, אני אחזור על הדברים בקצרה, כדי לא להלאות את השומעים שכבר שמעו אותי בפעם הקודמת.
יוסי ישי: החקלאות סיימה בשנת 2000 את אחת השנים הקשות ביותר, בגלל תנאי סביבה.
יוסי ישי: החקלאות היום מתמודדת - והיא גם התמודדה בשנת 2000 - בתנאי סביבה קשים ביותר, מהקשים ביותר שהיו מאז קום המדינה.
יוסי ישי: הנושא הראשון שאני רוצה לדבר עליו הוא משבר המים.
יוסי ישי: החקלאות, שמוגדרת כצרכן הגמיש, משלמת את מחיר ההזנחה רבת השנים בפיתוח מקורות המים במדינה.
יוסי ישי: מקורות המים לא פותחו והתצרוכת הביתית, שהיא צרכן קשיח, גדלה.
יוסי ישי: באופן טבעי הצרכן הפחות קשיח, כלומר החקלאות, נדרש לשלם את המחיר.
יוסי ישי: בשנת 1999, בגלל מצוקת המים, נתקבלה החלטה לקצץ את המים לחקלאות ב-40%.
יוסי ישי: לא כל-כך הקפידו ב-1999, לא כל-כך עמדו בקיצוץ, ואז התחלנו את שנת 2000 ביתרת חסר.
יוסי ישי: בשנת 2000 התקבלה החלטה על קיצוץ של 40% נוספים, כמו ב-1999.
יוסי ישי: הפעם הבנו שאם לא נשתף פעולה ולא נעשה את הכל כדי שהקיצוץ יתבצע הלכה למעשה, נסכן את המשך קיומה של החקלאות.
יוסי ישי: לכן שיתפנו פעולה ועשינו ככל יכולתנו כדי שהקיצוץ יתבצע, והקיצוץ אכן התבצע.
יוסי ישי: בשנת 2001 הקיצוץ עמוק יותר.
יוסי ישי: מדובר בקיצוץ של 50%.
יוסי ישי: לכאורה זה תוספת של 10% קיצוץ על שנה שעברה, אבל זה מטעה.
יוסי ישי: באופן היסטורי החקלאים תמיד נהגו לתכנן את הגידולים שלהם כך שהם ימעטו להשתמש, עד כמה שניתן, במים במחיר גבוה, ולכן צרכו במקרו 75% מהמיכסה, במחירים הסבירים יותר, ונמנעו מלצרוך את ה-25% הראשונים.
יוסי ישי: לכן כאשר דובר בשנת 2000 על קיצוץ של 40%, למרות שסך הכל המיכסה היא מיליארד קו"ב, המשמעות המעשית היא קיצוץ מהשימוש של 160 מיליון קו"ב בלבד.
יוסי ישי: כאשר אנחנו מדברים על קיצוץ של 50% בשנת 2001 אנחנו מדברים על קיצוץ נוסף מהשימוש של 100 מיליון קו"ב, כך שבסופו של דבר הקיצוץ בחקלאות יעמוד על 260 מיליון קו"ב.
יוסי ישי: זאת תוספת של 100 מיליון קו"ב מהשנה שעברה.
יוסי ישי: זאת תוספת מעשית ריאלית של 60% קיצוץ מהשימוש בהשוואה לשנה שעברה.
יוסי ישי: זה מצב קטסטרופלי לחקלאות.
יוסי ישי: אם בצורה כלשהי ניסינו למזער ולצמצם את הנזק בשנת 2000 - ואחר-כך אני אסביר את סיכומי שנת 2000 - אנחנו כבר יודעים בוודאות ברורה שמשמעות קיצוץ כזה של 50% בחקלאות בשנת 2001 היא חמורה, ואני אפרט.
יוסי ישי: כדי לסבר את האוזן, בתוכנית החומש של משרד החקלאות הכוונה היתה שבשנת 2010 כמות המים לחקלאות תעמוד על חצי מיליארד קו"ב מים שפירים.
יוסי ישי: ההגיון היה שמצד אחד החקלאות תתקדם ותתייעל ותדע טוב יותר להשתמש במים שוליים ובמי קולחין במיוחד, ומאידך יבשילו ההשקעות בהטבה והולכה של מי הקולחין.
יוסי ישי: שני הדברים האלה יתלכדו בנקודת זמן מסויימת, בשנת 2010, ואז החקלאות תעמוד על חצי מיליארד קו"ב מים שפירים.
יוסי ישי: מה שקרה, שלאור המשבר או לאור ההזנחה בתחום, החקלאות נדרשת לעמוד היום, 10 שנים לפני המועד, בחצי מיליארד קו"ב.
עופר חוגי: למה חצי מיליארד?
עופר חוגי: כתוב 750 מיליון ויש ירידה של 50%.
עופר חוגי: זה פחות.
יוסי ישי: המים השפירים לחקלאות השנה זה חצי מיליארד קו"ב במערכת הארצית.
יוסי ישי: המשמעות של קיצוץ כזה היא ירידה ב-2 מיליארד שקל בערך התפוקה החקלאית בשנת 2001.
יוסי ישי: אם אני לוקח את המכפיל, המשמעות היא ירידה של 4 מיליארד שקל בתל"ג.
יוסי ישי: כדי לעמוד בקיצוץ אנחנו נצטרך - ויש לנו במשרד תוכניות משותפות עם משרד האוצר - לעודד עקירה של 100,000 דונם מטעים קיימים.
יוסי ישי: אנחנו מעריכים שכ-3,000-4000 חקלאים עצמאיים יפרשו ממעגל העבודה, מהעיסוק בחקלאות.
יוסי ישי: אין ספק שהמערכות התומכות בחקלאות, במיוחד בשטחים הפתוחים, לא יחזיקו מעמד כך כבר שנה שלישית ויתמוטטו.
יוסי ישי: אנחנו מעריכים את אובדן ההכנסה הישיר לחקלאים כתוצאה מהקיצוץ ב-400 מיליון שקל.
יוסי ישי: אין ספק שמשרד האוצר עשה כמיטב יכולתו, ואני מודה להם בהזדמנות זאת, כדי לסייע בידינו.
יוסי ישי: בגדול, גיבשנו איזה תוכנית שצריכה בצורה כלשהי לסייע לחקלאים - אני לא יכול להגיד למזער, אבל לצמצם את הנזק.
יוסי ישי: בשנתיים האחרונות, 2000-2001, סוכמה מסגרת כוללת של פיצוי לחקלאים בהיקף של 320 מיליון שקל, 160 מיליון שקל בכל שנה.
יוסי ישי: בנוסף, השנה עוד 60 מיליון שקל לביצוע השקעות, שמטרתן, כמו שאמרתי, לעודד עקירת מטעים המבוססים על מים שפירים, מתוך תקווה שבחלוף מספר שנים הם יעברו למי קולחין; מעבר משטחי שלחין לשטחי בעל; וכל מיני פעולות בחסכון במים, שיקום רשתות מים וכל מה שקשור בזה.
יוסי ישי: צריך להבין שכדי להגיע לקיצוץ במקרו של 50% אנחנו לא יכולים לבצע קיצוץ flat, בגלל שהמשמעות של קיצוץ flat היא אסון.
יוסי ישי: אם הייתי צריך לקצץ 50% בחממות או 50% במטעים המשמעות היתה אסונית.
יוסי ישי: לכן, כדי להגיע לקיצוץ מקרו של 50% היינו נאלצים לבצע קיצוץ דיפרנציאלי, קיצוץ גבוה יותר בחקלאות קצרת החיים - שטחים פתוחים וגד"ש (גידולי שדה), והקטנת הקיצוץ בחקלאות ארוכת החיים, היותר אינטנסיבית - חממות ומטעים.
יוסי ישי: זה כבר שנה שניה שאנחנו מקצצים ב-100% את גידולי השדה.
יוסי ישי: המשמעות, שהקיבוצים כאן משלמים את המחיר הגדול, מאחר והם מבוססים יותר על גידולי שדה ושטחים פתוחים.
יוסי ישי: הם משלמים את המחיר של קיצוץ ב-100% של מיכסות המים, למעט איזה רצפה מינימלית של 20% לצרכי חצר.
יוסי ישי: במקביל אנחנו נדרשים השנה לקצץ 35% מהמים גם במטעים ומכך ינזקו ישובי קו העימות בצפון, שפרנסתם על שני ענפים: ענף ההטלה המוגבל וענף המטעים.
יוסי ישי: מצד אחד, הממשלה מדברת על תוכנית תלת שנתית לתמיכה בישובי הצפון בשל היציאה מלבנון.
יוסי ישי: מצד שני, השנה אנחנו מקצצים.
יוסי ישי: גם בשנה שעברה קיצצנו אך השנה יהיה קיצוץ הרבה יותר חמור.
יוסי ישי: וכך הלאה וכך הלאה, אני לא רוצה להרחיב.
יוסי ישי: בסך הכל בשנת 2000 עברנו שנה קשה - תיכף אציג את המספרים.
יוסי ישי: בשנת 2001 צפוייה שנה עוד יותר קשה.
יוסי ישי: אני יודע כבר את המספרים המסתמנים של מצב משק המים היום, שהשורה האחרונה, שגם אם שומרים על הקווים שהיו מקובלים בסוף שנה שעברה, לאור המילוי החוזר של שלושת המאגרים בהשוואה למילוי החוזר הרב-שנתי, יש כרגע חוסר של כ-400 מיליון קו"ב.
יוסי ישי: החקלאות לא תוכל לסבול קיצוץ של קו"ב אחד נוסף, אבל זה המצב.
יוסי ישי: הנושא הבא שהחקלאות סבלה ממנו קשות הוא שחיקת המטבעות.
יוסי ישי: האירו, שזה המטבע העיקרי של הייצוא, נשחק בשנה שעברה ב-28%.
יוסי ישי: שחיקה של 28% בחקלאות היא כבר מעבר לשחיקת הרווח.
יוסי ישי: גם פה, בעזרה שלכם ובשיתוף פעולה מלא עם משרד האוצר, טווינו איזה תוכנית, חלקה בהלוואות וחלקה במענקים, וקצת הקלנו על הנזק האדיר שנגרם לחקלאים כתוצאה משחיקת המטבע.
יוסי ישי: עזרנו בידי החקלאים לעבור את שנת 2000 למרות השחיקה של 28% בשער המטבע.
יוסי ישי: היום המטבע נראה קצת יותר טוב.
ישראל כץ: כמה כסף המדינה נתנה לצורך זה?
יוסי ישי: היא נתנה 90 מיליון שקל בשנת 2000 כדי לסייע לגשר על הפער, על השחיקה במטבע.
ישראל כץ: אם תהיה עלייה גבוהה בשער המטבע אז הסכום הזה ייחסך השנה?
יוסי ישי: את התוכניות הגשנו כאשר שער המטבע היה אירו=3.
יוסי ישי: 5 שקל.
יוסי ישי: זה קטסטרופה.
יוסי ישי: זה שקל אחד פחות מהמקובל בתחילת התוכנית.
יוסי ישי: השער המקובל זה אירו=4.2 שקל.
יוסי ישי: למעשה בממוצע עד סוף נובמבר השער היה סביב 3.5 שקל לאירו, שזה שחיקה של 28%.
יוסי ישי: החל מתחילת דצמבר השער התחיל להתאפס והגיע ל-3.6-3.7 שקל לאירו.
יוסי ישי: בינואר הוא כבר עמד על 3.9 שקל לאירו ולכן עצרנו את התהליך.
יוסי ישי: למעשה התמיכה היתה עד סוף דצמבר.
יוסי ישי: חששנו שהמשבר הזה ימשך, צפינו נזק בהיקף של 250 מיליון שקל וכבר התחלנו להיערך כדי לגשר על פני שנה.
יוסי ישי: למזלנו שער המטבע טיפס קצת והוא נע בין 3.7-3.85 כרגע.
יוסי ישי: אף אחד לא יכול להבטיח שזה יהיה המצב.
יוסי ישי: לדעתי חייבים לחשוב על איזה תוכנית רב-שנתית, בדרך כזו או אחרת, שתבטיח ---
ישראל כץ: אם זה יעבור את גבול 4 שקל לאירו אז לא תצטרכו סבסוד?
יוסי ישי: יותר מזה.
יוסי ישי: אנחנו התחייבנו שאם השער עובר את ה-4.2 שקל לאירו אנחנו נחזיר, ויש לי את ההסכמה של החקלאים לעניין.
יוסי ישי: אני אומר את כל זה בגלל שצריך לחשוב על איזה פתרון שייתן בטחון לחקלאים על פעולה שהיא לא רצונית שלהם אלא נגרמת על-ידי גורם שלישי בלתי תלוי.
יוסי ישי: חברי מהאוצר יבואו ויגידו שבשנה כזאת שיש משבר ומחסור במים ובשנה שבה היה משבר בייצוא והיינו צריכים לתמוך בייצוא הצמחי כדי להמשיך ---
ישראל כץ: מה המעורבות שלכם בנושא המשבר במים?
ישראל כץ: מה המעורבות שלכם בנושא אלטרנטיבות - מי קולחין, התפלת מים?
ישראל כץ: מה קורה עם זה?
ישראל כץ: אני רוצה לדעת, מאחר והנושאים האלה יגיעו לוועדה בכל מיני מסגרות.
יוסי ישי: אני לא יודע כמה זמן יש לנו אבל אשתדל להבהיר בשתי דקות.
יוסי ישי: על הנושא הזה אני יכול לדבר שעות ארוכות.
יוסי ישי: המהפך המהותי בכל הטיפול במשק המים היה ביולי 2000, שאז התקבלה החלטת ממשלה, בעקבות ועדת שרים שעבדה מספר חודשים, על תוכנית תלת שנתית בהיקף אדיר של כמה מיליארדי שקלים, שמטרתה התפלת מים וייבוא מים בתקופת המעבר.
יוסי ישי: דרך אגב, גם שני הדברים האלה הם לא מיידיים.
יוסי ישי: התפלת מים במקרה הטוב תיתן לנו מים ב-2003 בכמויות של 115 מיליון קו"ב; יבוא מים - אפילו אם הכל יהיה בסדר יקח שנה וחצי עד שיהיו פה מים.
יוסי ישי: אבל בכל מקרה, המים האלה אינם מים לחקלאות, בגלל העלויות.
יוסי ישי: החקלאות במקרה הטוב יכולה להשתמש במים המותפלים או במים המיובאים בסיבוב השני, בגלל שמכל קו"ב של מים שפירים בסיבוב השני מקבלים 0.6 קו"ב מי קולחין.
יוסי ישי: המהפך היה בהחלטה.
יוסי ישי: אני יכול להגיד היום באמת, ברמה גבוהה של וודאות, שלא רק מדברים אלא כבר עושים התפלה.
יוסי ישי: פעם אחת התקבלה ההחלטה הגדולה.
יוסי ישי: הוכנו תוכניות מפורטות בכל התחומים, גם ברמת ההתפלה וגם ברמת ייבוא המים.
ישראל כץ: האם יצאו מכרזים?
יוסי ישי: בהתפלה יצאו מכרזים.