GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמי בלומנטל: יוצאות כל מיני תקנות וחוקים לגבי מכסות מים, אבל אין מי שיפקח על כך.
נעמי בלומנטל: אין לנו בעצם מספיק אמצעים ואנשים כדי שיפקחו על ההחלטות שמתקבלות.
נעמי בלומנטל: לכן גם בהקשר הזה אנחנו זקוקים לתוספת של כוח אדם.
נעמי בלומנטל: אנחנו רוצים ליידע אתכם לגבי פרוייקט מאסף השפכים של נחל רבה שילה.
נעמי בלומנטל: זה אמור להיות מוכרז כפרוייקט לאומי.
נעמי בלומנטל: לידיעתם, יש לנו עדיין קושי רציני בקו השפכים שמנקז את היישובים על גב ההר.
נעמי בלומנטל: כאן נצטרך, ברמת עדיפות גבוהה, לפעול לכך שהיישובים יחוברו ויהיו בתוך קו ביוב שאנחנו אמורים לבנות אותו.
נעמי בלומנטל: מדובר על קו שמחבר את אריאל, ברקן, עלי זהב, פדואל עד לבית אריה, שיתחבר בסופו של דבר לשפד"ן בסביבות ראש העין.
נעמי בלומנטל: בנוסף על כך אנחנו מדברים על קו שפכים מזרחי שיש לבנות.
נעמי בלומנטל: הרשויות המקומיות שמחוברות לשפד"ן יממנו את זה, אבל הם רוצים רשת ביטחון תקציבית.
נעמי בלומנטל: בשתי הנקודות האחרונות בדפים הללו אנחנו מבקשים תוספת לכוח אדם לפיקוח במשק הגז, כדי שלא נמצא את עצמנו במצב שיש דליפת גז ואף אחד לא יודע בקשר לזה.
אמנון כהן: אין פיקוח?
נעמי בלומנטל: יש, אבל צריך לעשות רה-אורגניזציה.
ויצמן שירי: את זה הייתם יכולים להכניס למכרז שאמור להיות לזכייני הגז.
נעמי בלומנטל: מדובר בגפ"ם, שהוא גז ביתי.
נעמי בלומנטל: אנחנו לא רוצים שבמקרה של הרעלה ישאלו מי אחראי.
נעמי בלומנטל: אנחנו לא נוכל להיות אחראים במידה ולא יהיה לנו את כוח האדם הזמין על מנת שאפשר יהיה לפקח.
נעמי בלומנטל: צריך גם תוספת תקנים ליחידת המכרות והמחצבים.
נעמי בלומנטל: אני רוצה להודות לכולם ושתהיה לנו הרבה הצלחה.
נעמי בלומנטל: אני מחכה מאוד לשיתוף פעולה אתכם.
נעמי בלומנטל: בכך אני מבטאת גם את פנייתו של השר אביגדור ליברמן.
נעמי בלומנטל: אני רוצה לשבח את עובדי המשרד על העבודה שעשו וגם על הצורה שבה הם הכינו אותי לקראת הישיבה הזאת.
אברהם הירשזון: אני מודה לסגנית השר על הסקירה המעמיקה והמאלפת.
אברהם הירשזון: אנחנו מלאי השתאות על כך שהצלחת בתקופה כזאת קצרה ללמוד את החומר.
אברהם הירשזון: אני מציע שנעבור לשלב השאלות של חברי הכנסת, ואז המנכ"ל יוכל להתייחס בדבריו לשאלות.
טלב אלסאנע: בעניין התוספת לתקציב שהמשרד מבקש – המשרד דורש תוספת של 100 מיליון שקל למגזר המיעוטים.
טלב אלסאנע: אני חושב שלצרכים של המגזר הערבי, התוספת הזאת קטנה.
טלב אלסאנע: נעשו תוכניות לגבי המגזרים השונים הנכללים תחת השם הכולל של המגזר הערבי.
טלב אלסאנע: יש בדואים בצפון, המגזר הערבי והמגזר הבדואי בדרום.
טלב אלסאנע: לפיכך אני מבקש לשאול איך נעשתה החלוקה של התוספת התקציבית הזאת לכל מגזר ואם זה כולל גם את המגזר הבדואי בדרום.
ויצמן שירי: אתה מבקש לשאול איפה זה צבוע נקודתית.
טלב אלסאנע: לגבי הטיפול הנקודתי, אני מבקש לדעת לאיזה יישובים בדיוק זה מתייחס.
טלב אלסאנע: אני מבקש לדעת אם זה נעשה לפי חתך סוציו-אקונומי, בעיות, אבטלה, עוני וכו' ומה המצב של היישובים הערבים והבדואים בטיפול הנקודתי.
טלב אלסאנע: לגבי מסע הפרסום לחיסכון במים – האם זה שווה את ההשקעה הזאת או שחבל על הכסף הזה וכדאי להשקיע אותו בדברים אחרים?
טלב אלסאנע: אני מפנה את תשומת לבכם לעמוד 62 בהצעת התקציב של מינהל מקרקעי ישראל.
טלב אלסאנע: בעמוד זה יש התייחסות לרכישות – סעיף 980412 - רכישת זכויות בהסדר קרקעות עם הבדואים.
טלב אלסאנע: לזה מוקצה סכום של 250 מיליון שקל.
טלב אלסאנע: למה זה מתייחס, מה זה כולל ולמה הכוונה?
טלב אלסאנע: בעמוד 58 – בסעיף תכנון ופיתוח במגזרי המיעוטים – למה הכוונה ומה הכספים המיועדים למטרה הזאת?
טלב אלסאנע: בעמוד 26 – בסעיף פיתוח ביישובי הבדואים בנגב - מדובר על תקציב של 215 מיליון שקל.
טלב אלסאנע: האם זה כולל את העניין של הרכישות, מה חלקן של הרשויות המקומיות ואם הן שותפות או לא שותפות?
טלב אלסאנע: האם הסכום הזה עומד לרשות המינהלת?
ויצמן שירי: צריך גם לשאול כמה נוצל מתקציב שנת 2000?
יעקב אפרתי: הוא נוצל במלואו.
ויצמן שירי: זאת להבדיל מהשנה שלפני כן שרק חצי נוצל.
יעקב אפרתי: זה הישג אדיר.
ויצמן שירי: למגזר המיעוטים המשרד מבקש תוספת של 100 מיליון.
ויצמן שירי: יש החלטת ממשלה על תוספת של מיליארד שקל כל שנה – ארבעה מיליארד בארבע שנים – שצריכים להתחלק בין כל המשרדים.
ויצמן שירי: ניסיתי לעקוב אחרי העניין הזה, שכן התקציב הזה הוגש לנו בחודש אוקטובר החלטת הממשלה הסופית היתה למעשה לאחר שהדפיסו את ההצעה הזאת.
ויצמן שירי: אנחנו הולכים להצביע ולחפש אחר כך את הכספים האלה יהיה קשה, כי באופן טבעי אף משרד לא ירצה לוותר.
ויצמן שירי: משרד התשתיות הוא משרד שיכול להראות לנו אם יש שינוי או אין שינוי במדיניות, אם מדובר בפיתוח מקורות המים, הביוב וכו'.
ויצמן שירי: אני לא ראיתי בתקציב, אפילו לא שקל אחד, שום השקעה בפיתוח תשתיות לביוב וכל מה שמשתמע מזה למגזר הבדואי.
ויצמן שירי: יש הבטחה לכך והם לא יחכו עוד שנה.
ויצמן שירי: אני, כשכן שלהם, לא רוצה שנגיע למצב כמו שהיה בצפון.
ויצמן שירי: קרוב לוודאי שמה שקרה בצפון היה בעיקר בגלל בעיה כלכלית ולא בגלל בעיה פוליטית.
ויצמן שירי: יש החלטת ממשלה בהיקף תקציבי גדול ואי אפשר בסכומים כאלה לעשות אחר כך העברות.
ויצמן שירי: אנחנו יודעים שאף משרד לא יוותר אפילו על שקל מתקציב משרדו.
ויצמן שירי: כל משרד יאמר בצדק שאת התקציב שלו הוא כבר תכנן מראש והוא יודע לאן זה הולך.
ויצמן שירי: אם בסופו של דבר רק 100 מיליון שקל הם תוספת לפיתוח מקורות המים, זה מראה עד כמה התקציב של מדינת ישראל במצוקה.
ויצמן שירי: באופן טבעי פה הבטן הרכה ואם חושבים שאם הם חיכו חמישים שנה, הם יחכו עוד שנה, זו טעות.
ויצמן שירי: להתחיל את הארבע שנים שהממשלה דיברה עליהם בעוד שנה או שנתיים תהיה טעות.
ויצמן שירי: אני לא רוצה לראות שוב חורף כמו שהיה לפני שנה, שילדים הולכים ליד הבית שלי בלי נעליים, גרים בתוך צריפי פח וכו'.
ויצמן שירי: אני חושב שמשרד התשתיות היה צריך לבוא היום ולהצביע איפה התקציבים האלה נמצאים.
ויצמן שירי: אני מבקש באופן אישי לתת לעניין הזה את הדעת ובכל מקרה לפני שאנחנו מאשרים את התקציב, כי אחרת אני לא חושב שצריך לאשר את זה.
ויצמן שירי: ממשלת האחדות היא ממשלה שצריכה לאחד את העם ולא שמגזר מסוים, גם אם הוא לא בקואליציה, ירגיש מקופח ושהבטיחו הבטחות רק בגלל המאורעות שהיו בחודש אוקטובר ורק בשביל להרגיע את העניין, מה שנקרא "כאלאם פאדי".
ויצמן שירי: לא הייתי רוצה שנצביע עבור תקציב שהדבר הזה לא מופיע בו.
ויצמן שירי: אני גם מבקש שהוא יהיה צבוע, כי למדתי שכל מה שלא צבוע בסופו של דבר איננו.
ויצמן שירי: לכן, כשמדברים על תוספת של 100 מיליון שקלים, אני מבין שזה החלק היחסי של מה שמשרד התשתיות היה צריך לתת.
ויצמן שירי: לגבי העניין של הטיפול הנקודתי – למעלה משנה אנשים מריצים תוכניות וחלקן אף נכנסו אפילו לעבודה.
ויצמן שירי: רשויות מקומיות לקחו גם התחייבויות וכתוצאה מהדבר הזה שכל פעם הצהירו על הנושא הזה, יש גידול משמעותי בתקציב לטובת הדברים האלה, ואילו אתם אומרים שזה לא מופיע.
ויצמן שירי: אתם מדברים על תקציב של כ-200 מיליון שקל שחסרים ושיש הבטחה שלטונית לגביהם.
ויצמן שירי: אתמול אמר חבר הכנסת שוחט שיש החלטת ממשלה לעניין משק הגז.
ויצמן שירי: כל בן אדם בתל-שבע, בדימונה, בירוחם, במצפה רמון ובאופקים יודע שהוא בטיפול הנקודתי, ולכן החלטת הממשלה לא יכולה להישאר על הנייר בלבד.
ויצמן שירי: אם אתם אומרים שאין שום דבר מהדבר הזה, משמעות הדבר שגם במשרדים אחרים אין, כי אצלכם קל יותר לבדוק את הדברים.
ויצמן שירי: למדתי פעם שאנשים מתחילים את העבודה מתחת לאדמה וברגע שאין מתחת לאדמה בטח לא יהיה מעל לאדמה.
ויצמן שירי: לכן אני מציע שבעניין הזה תתמקדו בדרישה האמיתית וקודם כל לקיים החלטת ממשלה.
ויצמן שירי: זה לא דבר שנתון למדיניות חדשה של שר חדש.
ויצמן שירי: כרגע יש החלטה שלטונית ויש לה המשכיות, כמו שממשלה חותמת על הסכם שלום ויש לזה אחר כך המשכיות.
ויצמן שירי: לא מדובר כאן בזכות לבקש, אלא בזכות לדרוש.
ויצמן שירי: אם לא יהיה הדבר הזה, אני אישית אמליץ לסיעת העבודה לא להצביע בעד התקציב, כי אני לא רוצה שמחר בבוקר הדבר הזה ייהפך להיות תקדים, שממשלה מתחייבת לדבר אמיתי ולא מקיימת אותו.
ויצמן שירי: כל פעם הזכירו לנו שהתקציב גדל באופן משמעותי כתוצאה מכך שמתקנים פער של שנים.
ויצמן שירי: אני לא רוצה שיחכו בלוד, ולא ברמלה ולא בעכו.
אמנון כהן: אני מברך את השר החדש להיבחרו, אותך כסגנית השר ואת המנכ"ל וכל הצוות המקצועי.
אמנון כהן: אתם מבקשים תוספת לתקציב המשרד ואני מבקש לשאול לגבי הטיפול הנקודתי.
אמנון כהן: הבנתי שיש הנחיה של הממשלה שמתוך מעטפת התקציב הקיימת כל משרד צריך להקצות משאבים לנושאים האלה ולרשויות ספציפיות.
אמנון כהן: אני מבין שהתוספת הזאת היא בנוסף, אלא אם כן אתם אומרים שלא שריינתם אצלכם שום דבר ואם יתנו לכם את זה – זה מה שיהיה, ואם לא יתנו – לא יהיה.
אמנון כהן: אני מברך על פרוייקט מאסף השפכים נחל רבה שילה.
אמנון כהן: מי אמור להכריז על פרוייקט לאומי?
יעקב אפרתי: המשרד.
יעקב אפרתי: המשמעות של זה היא השקעה כספית של הממשלה באופן חריג ביחס למה שמקובל.
אמנון כהן: אני חושב שכל משרד חייב לקחת על עצמו פרוייקט לאומי אחד ולהוביל אותו.
אמנון כהן: אני מברך אתכם על כך, למרות שאני לא יודע אם זה פחות חשוב או יותר חשוב, אבל אני מעריך שעשיתם את העבודה המקצועית.
אמנון כהן: נושא חשוב אחר שאני חושב שצריך לתת עליו את הדעת, הוא נושא משק המים בכללותו.
אמנון כהן: בגלל מחסור במים, צו השעה הוא לבדוק את כל הדברים הקשורים לכך.
אמנון כהן: ציינו חבריי שאנחנו מומחים בדברים האלה, מוכרים את הידע שלנו להרבה מדינות, ולא ייתכן שלעצמנו לא נשתמש בידע החשוב הזה.
אמנון כהן: אני מבקש שתגישו לוועדת הכספים פירוט של הדברים שאנחנו צריכים לתת עליהם את הדעת.
אמנון כהן: בקשר למינהל מקרקעי ישראל – חבר הכנסת שירי ציין שהוא פנה מספר פעמים למנהל המינהל ולא קיבל חזרה תשובה.
אמנון כהן: אני מצטרף לתלונה שלו, אומנם לא באותה נימה, אבל גם אני השארתי מספר הודעות למנכ"ל הקודם ואף אחד לא חזר אליי.
אמנון כהן: כנראה שצריך לעשות בדיקה פנימית, כי ייתכן שהשיחות לא עוברות למנכ"לים.
אמנון כהן: אין לנו עניין להמציא את התלונות האלה.
אמנון כהן: לי זה קרה עם המנכ"ל הקודם ואני שומע מחבר הכנסת שירי ויצמן שזה קרה גם לו.
אמנון כהן: ייתכן שזו שיטה בתוך המשרד.
אמנון כהן: סגנית השר גם ציינה שיש הרבה בעיות במינהל.
אמנון כהן: אני רואה בעיה קשה בכך שיש השתלטות על שטחי מדינת ישראל ואין אכיפה בנושא הזה.
אמנון כהן: לי כואב מאוד שאם אחד רוצה לפתוח איזשהו חלון בביתו, הוא צריך לעבור מדורי גיהינום, ואילו אחר בונה וילה שעולה מיליון דולר בלי שום אישורים ובלי שום היתרים ואף אחד לא נוגע בו.
אמנון כהן: אלה דברים חשובים מאוד וצריך לתת עליהם את הדעת.
אמנון כהן: אני מבקש להעביר את הדברים האלה לשר, שחייבים לעשות פה עבודת אכיפה רצינית, כי לא ייתכן שיעשו דברים כאלה ולא תהיה שום ענישה והכל יעבור בשלום.
אמנון כהן: אני יודע שיש מכרזים שנתקעים הרבה מאוד שנים במינהל.
אמנון כהן: אני מכיר הרבה מאוד תוכניות שתקועות במינהל מקרקעי ישראל, לפחות מה שקשור לרמלה.
אמנון כהן: אני תושב רמלה ואני בקשר עם ראש העיר ואני יודע ששלוש-ארבע שנים יש תוכניות שתקועות.
מירון חומש: אני לא מבין את השאלה.
אמנון כהן: כאשר המכרזים צריכים לצאת על ידי מינהל מקרקעי ישראל, שכן הקרקע שייכת למינהל, המכרזים מתעכבים.
אמנון כהן: אני לא יודע איזו ביורוקרטיה יש במינהל, אבל שנים על גבי שנים לא יוצאים מכרזים.
מירון חומש: אתה מתכוון שמכרזים לא יוצאים אחרי שתוכנית אושרה?
אמנון כהן: הכל אושר ומחכים רק למכרז של המינהל.
אברהם הירשזון: אני מציע שהעניין הזה ייבדק ספציפית מול ראש עיריית רמלה.
אברהם הירשזון: אני מבקש מסגנית השר לדאוג לכך שפניות חברי הכנסת ייענו.
אברהם הירשזון: מסתבר שאם מעלים את הנושא הזה, כנראה שהנושא כואב.
אברהם הירשזון: אני מבקש שתיפתח תקופה חדשה במשרד ושיהיה שיתוף פעולה בין חברי הכנסת, שהם נציגי ציבור, לבין עובדי המשרד.
אברהם הירשזון: אני חושב שגם חשוב שהדרג המינהלי יקרין את הדברים האלה ואז אני בטוח שלא יהיו טענות, אלא שחברי הכנסת ישבחו דווקא את שיתוף הפעולה.
נעמי בלומנטל: אני בהחלט אקח את זה לתשומת לבנו.
מיכאל נודלמן: היום בבוקר שמעתי ברדיו את מנכ"ל "מקורות" שאמר שאם תהיה עוד שנת בצורת לא יהיה מה לשתות.
מיכאל נודלמן: השאלה שלי היא מתי יתפילו בארץ מי ים ומה קורה עם אספקת מים מטורקיה?
מיכאל נודלמן: מדוע הוחלט להקים מתקן להתפלת מי ים באשדוד?
מיכאל נודלמן: מדוע לא עושים את זה באשקלון, היכן שיש תחנת כוח לייצור חשמל?
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לזכור שצריך להשתמש ב-40 מיליון טון סולר כדי לחמם מים לשם התפלה.
מיכאל נודלמן: בתחנות הכוח יש מים חמים וחבל לא לנצל אותם.
מיכאל נודלמן: מדוע לעשות את זה באשדוד ולא ליד תחנת כוח?
מיכאל נודלמן: השאלה החשובה היא מתי יהיו מים, כי כבר ארבע שנים שאני כותב מכתבים לשר האוצר ולראש ממשלה על כך שלא יהיו לנו מים, ואילו היום אני שומע שוב שאין אפילו התחלה של בנייה של מתקן התפלה, מה גם שמה שהחליטו הוא לא כל כך רווחי.
נעמי בלומנטל: אנחנו נקבל החלטות בשבועיים הקרובים.
מיכאל נודלמן: יש כבר מכרז לכך.
עופר חוגי: בתקציב מינהל מקרקעי ישראל יש תקציב לצורכי פיתוח שעומד על 2.5 מיליארד שקל.
עופר חוגי: ב-99' התקציב הזה היה 737 מיליון שקל.
עופר חוגי: אני מבקש לדעת איזה פרוייקטים נוצלו ולאן הלכו כ-2 מיליארד השקלים.
עופר חוגי: לגבי תפיסת הקרקעות בגליל – כל כפר משתלט על כל גבעה ובונים איך שרוצים.
טלב אלסאנע: יש להם מצוקת מגורים.
טלב אלסאנע: היישובים היהודים מקיפים אותם והופכים אותם לבית סוהר.
טלב אלסאנע: אלה סיסמאות קלושות.
עופר חוגי: אני מוכן לקחת אותך לסיבוב כדי שתראה את המציאות.
עופר חוגי: השאלה שלי היא אם יש תכנון לכפרים האלה ואם יש הגבלה כמו שיש בכל יישוב.
עופר חוגי: בכל יישוב רגיל יש תוכנית, יש תוכנית מתאר והיישוב יודע אם הוא צריך לגדול או לא לגדול.
עופר חוגי: לא ייתכן שאיש כטוב בעיניו יעשה.
עופר חוגי: באזורים סביב ירושלים הרשות הפלסטינית בונה ובכל הכפרים שם הבנייה מגיעה עד לכביש.
עופר חוגי: הם בונים איך שהם רוצים וכמה שרוצים.
עופר חוגי: יש שם בניה מסיבית – הם בונים קומה ראשונה ואת הבניה של ארבע הקומות האחרות הם לא משלימים ועוברים לבית הבא.
עופר חוגי: אני חושב שזה מצב לא תקין, במיוחד באזורים שיש חורים.
עופר חוגי: האזורים הריקים שבין שכונה לשכונה מתמלאים אחרי חודש-חודשיים.
עופר חוגי: בדרך לביתר עלית - -
מירון חומש: אני מאוד מצטער, אבל המינהל לא עוסק בנושא הקרקעי בשטחים.
עופר חוגי: אני מדבר על אזורים בירושלים שצמודים לשטחי של הרשות.
מירון חומש: ככל שמדובר בשטחים, המינהל הוא לא הכתובת.
מירון חומש: אם אתה מדבר בתוככי מדינת ישראל, אין לי בעיה.
עופר חוגי: אני מדבר על שטחים שגובלים בשטחי B.
עופר חוגי: אני מדבר על שטחים כאלה שהיום יש בהם בנייה מסיבית.
עופר חוגי: מתי תתוכנן שכונה חדשה לירושלים?
עופר חוגי: מתי חושבים לתכנן את הרחבת ירושלים או שמתכוונים שכל אוכלוסיית ירושלים תעבור לבית שמש או לקרית ספר או לביתר?
עופר חוגי: האם יש תוכנית של המינהל לשם כך?
מירון חומש: אין תוכנית כזאת.
מירון חומש: המינהל לא מתכנן שכונות.
מירון חומש: השאלה הזאת נוגעת למשרד הפנים ולא למינהל או משרד השיכון.
עופר חוגי: בנושא של המכרזים לאספקת חשמל – יש היום בעיה, שאני חושב שהיא חמורה, שכל מי שזוכה במכרז צריך למכור את החשמל לחברת חשמל.
עופר חוגי: לא ייתכן שהחתול ישמור על השמנת.
עופר חוגי: אני חושב שזה מצב אבסורדי שחברת החשמל היא מונופול והיא זו שתקנה את החשמל ותהיה בעל הבית של החשמל.
עופר חוגי: אני חושב שגם הממונה על ההגבלים העסקיים עמד על זה בתוקף, אבל המצב לא משתנה.
יעקב אפרתי: המצב השתנה, אולי לא מספיק.
עופר חוגי: לגבי מפעלי מים בהסכמי שלום – יש גידול של 20 מיליון שקל בתקציב הזה ואני רוצה לדעת אם היה שינוי כלשהו בהסכמי השלום שמחייבים את זה.
עופר חוגי: אני גם מבקש לדעת אם יש לכם הערכה לגבי היקף ההכנסות של משק הגז הטבעי – כמה תגמולים ייכנסו למדינה בשלוש השנים הקרובות?
יעקב אפרתי: קודם שיהיה גז.
עופר חוגי: אני מבקש לדעת מה ההערכה שלכם לגבי היקף התגמולים.
אברהם הירשזון: אני מבקש לקבל תשובה על מספר דברים.
אברהם הירשזון: א.
אברהם הירשזון: מהי מדיניות המשרד לחמש-שש השנים הבאות, משום שאני חושב שמדיניות נוכחית של שנה צריכה להיות נגזרת ממדיניות ארוכת טווח של משרד.
אברהם הירשזון: אם יש מדיניות כזאת אני מבקש לדבר עליה.
אברהם הירשזון: ב.
אברהם הירשזון: איזה הדגשים מיוחדים השר הנוכחי מתכוון לשים בתוך המשרד הזה?
אברהם הירשזון: אני בטוח שיש לו עדיפויות מסוימות ואני חושב שזה צריך לבוא לידיעת חברי הוועדה.
אברהם הירשזון: ג.
אברהם הירשזון: אני מבקש לקבל תשובה לגבי סקר שערך משרד הבריאות על כך שהמים באקוויפר החוף בחלקם הגדול מסוכנים לשתיה.
אברהם הירשזון: שמעתי שסגנית השר דווקא אומרת שבאקוויפר החוף המצב לא כל כך נורא כמו באקוויפר ההר.
יעקב אפרתי: בהיבט של המחסור או בהיבט של הזיהום?
יעקב אפרתי: אלה שני דברים שונים.
אברהם הירשזון: אני מדבר עכשיו מההיבט של הזיהום.
יעקב אפרתי: מההיבט של הזיהום זה קטסטרופה.
אברהם הירשזון: ההיבט של הזיהום הוא בסופו של דבר גם היבט של המחסור, אלא אם כן מסתירים מהציבור מידע ונותנים לו לשתות מים שלא ראויים לשתיה.
אברהם הירשזון: אני יודע שבמשרד הבריאות יש סקר כזה ועד היום לא הוציאו אותו.
יעקב אפרתי: אני אנסה לענות על חלק מהשאלות ששאלו חברי הכנסת.
יעקב אפרתי: השאלה הראשונה שנשאלנו היא לגבי התקציבים שחסרים, שהם תוצאה של החלטת הממשלה.
יעקב אפרתי: אנחנו פועלים בעיקר בתחום הביוב.
יעקב אפרתי: בתחום הביוב, לנו כמשרד, בדרך כלל הסיוע שלנו הוא לכל רשות מקומית על פי המתקנים שמוגדרים לה ומאושרים לה כתוכנית אב שהרשות מכינה והמערכת שלנו מאשרת.
יעקב אפרתי: זה היקף התקציב ולכן כששואלים אותי איך נקציב את התקציב הזה, אזי התשובה היא שלכל אחד לפי מידות הפתרון שגוזרים בשבילו.
יעקב אפרתי: כלומר, המטרה היא לפתור את בעיית הביוב ולא לחלק את זה.
יעקב אפרתי: נכון לרגע זה, עד שלא יהיה שינוי בתקציב, יש לנו מקורות של הלוואות, שזה התקצוב הסטנדרטי שנותנים לכל הרשויות.
יעקב אפרתי: כאשר אנחנו מדברים על המגזרים המועדפים, אם זה מגזר המיעוטים – המגזר הערבי, הבדואי והדרוזי – ואנחנו מדברים על הטיפול הנקודתי, פה הממשלה בגלל העובדה שכמה רשויות מקומיות בעלות אוכלוסיות סוציו-אקונומיות נמוכות ולא יכולות לממן הסדר הלוואות מגבייה מהירה מהתושבים עצמם, הממשלה באה לקראתם ואומרת ש-50% מההשקעה יהיה במענק והיתרה יהיה בהלוואה להחזר על ידי התושבים.
יעקב אפרתי: כמובן שאנחנו נמשיך לקדם את הפרוייקטים, כי אנחנו רואים חובה וצורך לשמור על מקורות המים שלנו ולכן אנחנו צריכים לטפל בכל נושא הביוב.
יעקב אפרתי: נמשיך ונקדם את הפרוייקטים באמצעות הלוואות.
יעקב אפרתי: אנחנו מקווים מאוד שהחלטת הממשלה, שעדיין לא קיבלה ביטוי בתקציב של שנת 2001, אכן תקבל ביטוי במהלך הזמן.
יעקב אפרתי: זה לא צריך לעצור את הפרוייקטים שלנו, אלא רק צריך לשנות חלק מהתקציב שלנו מהלוואות למענקים.
יעקב אפרתי: אני מקווה שזה יהיה.
יעקב אפרתי: יש הסכמה עם אגף תקציבים שזה יהיה, אנחנו לא יודעים מתי, אבל זה לא עוצר לנו את הפרוייקטים ואנחנו נמשיך ונקדם כל פרוייקט בקצב הביצוע שהוא יכול לבצע.
יעקב אפרתי: זאת המגבלה העיקרית – מה קצב הביצוע שכל רשות מקומית יכולה להוביל את הפרוייקט.
אמנון כהן: אתה מדבר על הטיפול הנקודתי?
יעקב אפרתי: אני מדבר עכשיו על המגזר הערבי ועל הטיפול הנקודתי, שכולם נופלים באותה קטגוריה של המרת חלק מההלוואות במענקים.
יעקב אפרתי: אנחנו מטפלים בזה ומריצים את זה וכשיבוא התקציב אנחנו נמיר את זה מהלוואות למענקים.
אמנון כהן: בבסיס התקציב של המשרד ישנו תקציב מסוים?
יעקב אפרתי: כהלוואה.
יעקב אפרתי: תקציב הביוב הוא בסדר גודל של כחצי מיליארד שקל.
יעקב אפרתי: סך הכל ההשקעות שעשינו עד היום בביוב זה סדרי גודל של 2.5 מיליארד שקל ואנחנו צריכים עוד תקציב בסדר גודל כזה כדי לסיים את הטיפול בכל מערך הביוב במדינת ישראל.
יעקב אפרתי: בטיפול הנקודתי במגזר הערבי והבדואי אנחנו גם נכנסים למערכות הביוב הפנימיות, אנחנו לא נשארים רק במערכות התפעול החיצוניות.
עופר חוגי: חבר הכנסת שוחט אמר שברזרבה הכללית הוא הקצה כסף בשביל הטיפול הנקודתי.
יעקב אפרתי: אנחנו נשמח מאוד לקבל את זה, כי זה יעזור לנו לקדם בתאוצת יתר את הביצוע של הפרוייקטים האלה.
עופר חוגי: בישיבה בה הוצג תקציב משרד השיכון אמר חבר הכנסת שוחט שההתחייבויות למגזר הערבי היו מהרזרבה הכללית.
עופר חוגי: כלומר, התוספת שלא תוקצבה נמצאת ברזרבה הכללית.
יעקב אפרתי: אני חושב שמחובתנו כמשרד להציג את החוסר הזה ולהעלות אותו על שולחן הוועדה כשמדובר בתקציבנו.
יעקב אפרתי: יש דברים שמחייבים אותנו והיינו מאוד רוצים ליישם הכל.
יעקב אפרתי: לגבי השאלה אם מסע הפרסום לחיסכון במים כדאי – אנחנו חושבים שבתקופת המחסור במים, אחת הבעיות הקשות ביותר הוא המחסור המיידי.
יעקב אפרתי: כשאנחנו מגדירים את המחסור יש לנו את הטיפול המיידי, שלבי ביניים שנתחיל לקבל תפוקות מהם ב-2003, ויש לנו את הטווח הארוך שאנחנו חושבים שהיום פחות או יותר מסודרים ומאורגנים.
יעקב אפרתי: לטיפול בנושא המיידי, ולא רק המיידי, הפרסום הוא השקעה כדאית בכל קנה מידה.
יעקב אפרתי: כשמשקיעים 10 מיליון שקל בפרסום, במונחי משק מים זה פינטס, זה כסף מאוד קטן.
יעקב אפרתי: בשנת 1991 הצליחו להוריד באמצעות פרסום מסיבי את צריכת המים של התושבים בכ-10%.
יעקב אפרתי: זה הרבה מאוד מים.
יעקב אפרתי: בפרסום בשנה האחרונה, למרות שהתוצאה פחות טובה מהעבר, חסכנו את כל הגידול שיש לנו מידי שנה בכמות המים בסדר גודל שבין 3 ל-5%.
יעקב אפרתי: השנה אנחנו כמעט שלא רואים גידול בצריכה ולפי דעתנו חסכנו בין 5 ל-7%.
יעקב אפרתי: כמות המים שנחסכה היא בין 30 ל-50 מיליון קוב.
יעקב אפרתי: זה לא מעט, זה כמעט תפוקה של מתקן התפלה.
יעקב אפרתי: כולנו יודעים שאם רוצים לבנות מתקן התפלה זה אורך כשלוש שנים ופה חסכנו את זה באמצעות פרסום.
ויצמן שירי: חבר הכנסת נודלמן ציין עובדה מאוד חשובה.
ויצמן שירי: זה לא סוד שכדי להתפיל מים צריך אנרגיה לחימום המים.
ויצמן שירי: ככל שטמפרטורת המים גבוהה יותר ההתפלה קלה יותר.
ויצמן שירי: עלות האנרגיה שתחמם את המים היא מיליוני דולרים ואפשר לחסוך חלק מזה אם מצמידים את מתקן ההתפלה לתחנת כוח.
ויצמן שירי: על כך המשרד שלכם צריך לתת תשובה.
ויצמן שירי: מדינת ישראל מסוגלת לייצר טילים נגד טילים והיא גם פיתחה את הטכנולוגיה להתפלת מים כבר לפני 30 שנה ועשתה את זה במדינות אחרות, לכן אין שום סיבה שהתהליך הזה לא יהיה מהיר גם בארץ.
ויצמן שירי: לפני 30 שנה כל מערכת התפלת המים באיראן נעשתה באמצעות ידע וטכנולוגיה שמדינת ישראל מכרה להם.
ויצמן שירי: אני לא חושב שהיינו צריכים להגיע למצב שסגנית השר תגיד שנתחיל לחשוב על טיהור מי קולחין לשתיה.
נעמי בלומנטל: מי קולחין זה סיפור אחר.
נעמי בלומנטל: התוכניות להתפלה נמצאות כבר בביצוע.
ויצמן שירי: צריך להגדיל בצורה משמעותית את התקציבים ולגמור עם זה.
ויצמן שירי: אם לא יעשו את זה עכשיו הרי יצטרכו בסופו של דבר לעשות את זה ואז זה יעלה הרבה יותר.
יעקב אפרתי: ממשלת ישראל קיבלה החלטות לצורכי הטיפול במחסור במים.
יעקב אפרתי: אחת הבעיות הכי גדולות בנושא התשתיות הוא שאין פעולות מהיום למחר.
ויצמן שירי: זו בעיה שידועה כבר הרבה שנים וזה לא מהיום למחר.
ויצמן שירי: בשנים האחרונות יש משבר קשה מאוד במשק המים, מקצצים במים לחקלאות ועוד מעט כבר יהיה אסור להשקות את הגינות.
ויצמן שירי: מה יהיה, נגדל קקטוסים בגינה?
יעקב אפרתי: אנחנו מדברים על תשתיות שהפתרון הדומיננטי בהם הוא לא מהיום להיום.
יעקב אפרתי: כל מי שרוצה להתארגן לכך חייב לקחת בחשבון סדר גודל של שלוש שנים לפחות.
ויצמן שירי: נכון, אבל צריך להתחיל עם זה כבר.
יעקב אפרתי: אתה צודק במאה אחוז.
יעקב אפרתי: אנחנו בוכים על זה שלא קיבלו החלטות ואנחנו מברכים על זה שסוף כל סוף הממשלה הקודמת עשתה מהלך אדיר מבחינתנו - -
ויצמן שירי: תוציאו את זה למכרז של כל קופות הפנסיה למיניהן וזה יהיה עסק יותר טוב מאשר משק הגז.
ויצמן שירי: למדינה זה לא יעלה שקל וזה ייעשה בחצי מהזמן.
יעקב אפרתי: אנחנו מצטערים שהממשלות הקודמות לא קיבלו החלטה.
יעקב אפרתי: אנחנו מאוד שמחים שהממשלה הקודמת קיבלה בחודש אוגוסט 2000 הרבה החלטות דרמטיות במלוא מובן המילה.
יעקב אפרתי: אחת ההחלטות היתה להיכנס סוף סוף לעידן התפלת מי ים במדינת ישראל.
יעקב אפרתי: יש לנו החלטות ממשלה להתפלת מי ים בסדר גודל של 115 מיליון קוב.
יעקב אפרתי: חלק מההחלטות התקבלו באוגוסט והנושא הזה נמצא בהליך מכרזי לאחר שאותר ואושר שטח סטטוטורית.
יעקב אפרתי: ידוע לכם מה זה לאשר שטח סטטוטורית.
יעקב אפרתי: השטח שאותר הוא בקצ"א והוא אושר לאחר שישה חודשים, שזה הישג בינלאומי.
יעקב אפרתי: המכרז הסתיים ובשלב הראשון נבחרו שלוש קבוצות.
יעקב אפרתי: ב-30 באפריל אנחנו נקבל הצעות מחיר משלוש הקבוצות ואני מניח שתוך פרק זמן קצר נבחר אחת מהן שתתחיל לבצע את הפרוייקט.
יעקב אפרתי: הביצוע יארך כשנה וחצי.
ויצמן שירי: מדוע לא לאפשר לשלושת הזוכים הללו לבצע?
ויצמן שירי: כלומר, שלא יהיה מתקן התפלה אחד שיספק 115 מיליון קוב, אלא שיהיו מתקנים שיספקו 300 מיליון קוב, שזה עדיין יהיה כ-40% מהצריכה השנתית לצריכה ביתית בלבד, בלי החקלאות והתעשייה.
ויצמן שירי: הביצוע הוא הרי ממקורות עצמיים של החברות, אז מדוע לא לאפשר לכולם לעשות?
יעקב אפרתי: לפי שיטת המכרז שלנו המתחרים מתחרים על מחיר המים שנותנים.
יעקב אפרתי: יש להם אופציה לשבת בקצ"א ולידם יש את תחנת רוטנברג.
יעקב אפרתי: יש להם אופציה להשתמש במים החמים של התחנה.
יעקב אפרתי: מה שבעצם חשבתם אתם גם אנחנו חשבנו ונתנו להם את זה כאופציה.
יעקב אפרתי: סגרנו הסכם עם חברת חשמל באיזה מחיר הם יקבלו את המים האלה.
יעקב אפרתי: לפי דעתנו המכרז שהוצאנו הוא מכרז טוב ואני מקווה שנקבל תוצאות נכונות, אבל לצערי הרב המים הראשונים לא יכנסו למערכת לפני 2003.
ויצמן שירי: זה בסדר שזה יהיה רק ב-2003, אבל מדוע לא לשלש את הכמות?
ויצמן שירי: אם כבר יש את המכרז ואת הידע וכולם כבר בתוך הסיפור, מדוע לא לשלש את הכמות?
יעקב אפרתי: לצורך העניין הזה בנו על כמות של 50 מיליון, יש אופציה לממשלה – אם היא תחליט, והיא עדיין לא החליטה – להגדיל את הכמות לעוד 50 מיליון באותו שטח.
ויצמן שירי: נניח שהממשלה תחליט מחר שזה יהיה 300 מיליון קוב, זה יהיה אפשרי?
יעקב אפרתי: יש מגבלה של שטח ותשתית.
יעקב אפרתי: באותו שטח נתון אפשר להכפיל את הכמות.
ויצמן שירי: המלחמה האזורית הבאה תהיה רק בגלל מים ולא בגלל שום דבר אחר.
יעקב אפרתי: אני מקווה שבעזרת השם לא יהיו מלחמות בגלל מים ולא בגלל אף סיבה אחרת.
ויצמן שירי: זאת עובדה, הרי בגלל חתיכת צינור קטן שמישהו הצליח להעביר כבר נכנסנו לכוננות ג'.
יעקב אפרתי: זה רק בתקשורת ואני מקווה שזה גם יישאר שם כל הזמן.
ישראל כץ: המים החמים הללו שיימכרו על ידי חברת החשמל ייקרו את המים המותפלים.
ישראל כץ: חברת החשמל מזרימה בכל מקרה את מים החמים לים, אז מדוע היא צריכה לקבל על זה כסף?
ישראל כץ: כלומר, מדוע שהמים החמים לא יינתנו בחינם וכך יוזילו את מחיר ההתפלה?
ויצמן שירי: אם חברת החשמל יכולה לקבל משהו בתמורה, למה שלא תקבל, הרי הם חוסכים כך אנרגיה ליצרנים.
ישראל כץ: בכל מקרה המים האלה מוזרמים לים.
ויצמן שירי: כדי להביא את המים לטמפרטורה הדרושה, היצרנים צריכים להשקיע הרבה אנרגיה.
ויצמן שירי: חברת החשמל היא גוף עסקי והם אומרים שאם רוצים את הסכמתם שתהיה תב"א כזאת ושיהיה מתקן קרוב אליהם, הם רוצים שתהיה להם אופציה למכור את המים החמים.
ישראל כץ: כמה ישלמו עבור המים האלה?
יעקב אפרתי: מדובר בכ-2 סנט לקוב.
יעקב אפרתי: צריך לזכור שזו רק אופציה, כי היזם שייבחר במכרז יצטרך להחליט באיזו שיטה יותפלו המים ואם המים החמים הללו יהיו נחוצים לו לשיטה שהוא יבחר הוא יקנה אותם.
ויצמן שירי: איזו כמות של מים חמים צריך כדי להגיע להתפלה של 50 מיליון קוב מים?
יעקב אפרתי: אני חושב שכ-25% מוחזרים לים יחד עם המלח.
יעקב אפרתי: חברת החשמל שואבת לצרכים של תחנת הכוח כמויות הרבה יותר גדולות ממה שיצטרכו במתקן ההתפלה.
ויצמן שירי: כלומר, עדיין יהיה בזבוז גדול מאוד של אנרגיה.
שמעון טל: בשיטות המודרניות של התפלה אין למים החמים האלה יתרון.
שמעון טל: לכן המכרז מאפשר את האופציה הזאת.
יעקב אפרתי: הצענו את האופציה הזאת ומי שירצה ישתמש.
ויצמן שירי: מישהו צריך לחשוב על זה שהולכת כאן לאיבוד כמות אדירה של אנרגיה.
שמעון טל: צריך לזכור שהמים יותר חמים רק בשמונה מעלות.
ויצמן שירי: בים זה המון, זה 50%.