GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ויצמן שירי: הרי גברים לא מוכנים לעבוד בחקלאות ובבניין, אז שבנות יבואו לעבוד בבניין על תקן מחזיקות הסולם?
ויצמן שירי: בימים האלה במדינת-ישראל כתוצאה מהנסדאק המצב של גיוסי ההון השנה יהיה קטסטרופלי מבחינת המשק הישראלי.
ויצמן שירי: 70% מה-הצמיחה במשק היא כתוצאה מחברות ההיי-טק, ולכן יהיה מצב קשה מאוד.
ויצמן שירי: לכן להוציא אנשים למעגל האבטלה לא רק שזה יעלה למדינה הרבה יותר, אלא גם בתקופה הזאת.
ויצמן שירי: היום אפשר לקבל חדר באילת ב-70 דולר, כשלפני כן זה היה 200 דולר.
ויצמן שירי: בתקופה כזאת יש החלטה להוריד את הארנונה לבתי המלון לחמישה חודשים כתוצאה מהמצב הביטחוני והכלכלי, ובדלת האחורית מנסים להכניס להם עז.
ויצמן שירי: לכן אני מציע להפסיק לדון על העניין הזה.
יעל אנדורי: הקשבתי בקשב רב לנושא הזה.
יעל אנדורי: הרי אם באמת תחנות הדלק כל-כך רוצות לשפר את השירות לאזרח ורוצות שתהיה בחורה חיננית שתעשה את זה, אז אדרבה, שיתכבדו וישלמו לה יותר כסף.
רבקה חזן: זה טיעון לא רציני.
יעל אנדורי: אל תתני לי ציונים.
יעל אנדורי: דברייך נשמעו ברוב תיאטרליות.
יעל אנדורי: הרי אף אחד לא אומר לאותו המעסיק לא לגייס חיילים משוחררים.
יעל אנדורי: השאלה היא כמה אותו מעסיק מוכן לשלם לאותו חייל משוחרר שיבוא ויעבוד אצלו.
יעל אנדורי: זה מאוד יפה שהתאחדות בתי המלון נותנת לחיילים המשוחררים לקבל מענק, אבל אם החיילים המשוחררים האלה היו מקבלים את אותו שכר מהתאחדות בתי המלון הם עדיים היו באים לעבוד במלונאות.
נטשה מיכאלוב: שמענו כאן את הנציגים של הענפים השונים, שבאמת הסבירו מדוע הענפים שלהם ייפגעו אם המענק הזה יבוטל.
נטשה מיכאלוב: לצערנו לא שמענו את אותם הענפים שנפגעים היום, ויש היום ענפים רבים, לא פחות חשובים מהענפים שהוזכרו כאן, שנפגעים.
רענן כהן: לפי החוק אני יכול להוסיף ענפים.
נטשה מיכאלוב: אנחנו לא מסוגלים לעמוד ברשימה הזאת שקיימת היום, כי זאת רשימה מפלה ומעוותת.
נטשה מיכאלוב: אפשר כמובן להמליץ שנותנים לכולם, למה להפלות?
ויצמן שירי: למה אתם תמיד אומרים או הכל או לא כלום?
נטשה מיכאלוב: אותם ענפים שזקוקים נואשות לידיים עובדות ולחיילים משוחררים לא מסוגלים לגייס עובדים, והם נפגעים והם באים אלי והם באים לביטוח הלאומי.
נטשה מיכאלוב: כמובן שאפשר לומר להרחיב את זה לכל המשק, כך שחייל משוחרר יעבוד בעבודה כלשהי ויקבל מענק, אבל לצערנו זה עולה כסף רב לממשלה ויום אחד, אם תהיה צמיחה, אולי היא תחליט להרחיב את זה לכל המשק ולתת לכולם.
נטשה מיכאלוב: היום זה לא המצב, היום המצב הוא בדיוק הפוך שאין כסף.
נטשה מיכאלוב: יש היום רשימה שמעוותת, שיש ענפים שנהנים ויש ענפים שסובלים ונפגעים.
נטשה מיכאלוב: יש בתי-ספר שלא מסוגלים לגייס מאבטחים, בתי אבות שלא מסוגלים לגייס עובדים, בתי סוהר שלא מסוגלים לגייס סוהרים – כל אלה באים ומתלוננים.
נטשה מיכאלוב: בית קפה שנמצא מול אותו בית מלון לא מסוגל לגייס מלצרים, והם באים אלינו ומתלוננים, ואין לי תשובה.
נטשה מיכאלוב: לכן אנחנו רוצים לצמצם את הרשימה, כך שהרשימה תהיה כזאת שאפשר יהיה לעמוד מאחוריה.
ישראל כץ: נציגת הביטוח הלאומי, בבקשה.
לאה אחדות: אני חושבת שכל הנתונים שהבאנו מחייבים את חברי הכנסת לנהוג באחריות ובזהירות רבה כאשר הם שוקלים את העניין.
לאה אחדות: אנחנו רואים במענק יתרון, לפחות על-פי הנתונים, בעידוד של חיילים לצאת לעבודה.
לאה אחדות: בשנת 2000 המספר הגיע ל-20,000, ובשלוש השנים האחרונות האבטלה גדלה.
לאה אחדות: מספר מקבלי דמי אבטלה מקרב חיילים משוחררים ירד, ועלה מספר החיילים שהלכו לעבוד בעבודה וקיבלו מענק.
לאה אחדות: אני מבקשת להתייחס לכמה דברים שנאמרו על-ידי נציגי האוצר.
לאה אחדות: האמת היא שיש מידה מסוימת של סבסוד מעסיקים בעניין, אבל אף פעם לא שמעתי את האוצר שהוא נגד סבסוד מעסיקים.
לאה אחדות: יש לו דרכים לסבסד מעסיקים, והדרכים האלה בתקופת אבטלה הן לפעמים מבורכות.
לאה אחדות: בעניין הזה אנחנו חושבים שצריך להשאיר את המענק.
לאה אחדות: הדבר הבא, במשך שלוש שנים ביקשנו לרענן את הרשימה, כך שהרשימה של העבודות המועדפות תהיה הגיונית יותר.
לאה אחדות: לא נענינו על-ידי משרד האוצר.
לאה אחדות: אני חושבת שאם אפליה בין מעסיקים יש לה היגיון, היא לא פסולה.
לאה אחדות: הרבה אמצעים כלכליים לא ניתנים לכלל האוכלוסייה, הם ניתנים לסקטורים שיש עניין לעודד את התעסוקה בהם.
לאה אחדות: בתקופה כזאת של אבטלה, עם תחזית פסימית לגבי ההמשך של 2001, אני חושבת שצריך לשקול ברצינות מאוד רבה את הנושא הזה.
לאה אחדות: יש מחיר לביטול המענק.
לאה אחדות: המחיר הוא שחלק מהמובטלים יבואו לקבל דמי אבטלה.
לאה אחדות: אנחנו יודעים שדווקא אלה שלא הולכים ללמוד, אלה הם האנשים הצעירים שמתמידים בעבודות שלהם לאחר שהם נכנסו לעבודה, ואילו אלה שהולכים ללמוד זאת בשבילם עבודה זמנית, וגם העניין הזה מבורך מבחינת הקניית הרגלי עבודה לאנשים צעירים.
לאה אחדות: אנחנו עקבנו אחרי החיילים במשך שלוש שנים, וראינו ש-80% מהם המשיכו לעבוד שנתיים לאחר שקיבלו את המענק, 40% באותו ענף ו-25% אצל אותו מעסיק.
לאה אחדות: לכן אנחנו מבקשים שלפחות ההחלטה של חברי הוועדה תהיה על בסיס הנתונים שהמוסד לביטוח לאומי העביר לוועדה.
גדעון שניר: צריך להדגיש, למשל, שבענף המלונאות 50% מזכאי המענק עובדים בנגב, לא סתם עובדים במרכז הארץ.
גדעון שניר: יש בכך ערך מעבר לעצם התעסוקה באשר היא.
גדעון שניר: דבר שני בענף המלונאות על כל 10 עובדים מתוך המאגר הזה, 6 כבר לא זכאים למענק וממשיכים.
גדעון שניר: כלומר, יש כאן הצלחה מאוד גדולה.
רונן חורש: מיקי עובד אצלי בתחנה בגבעת שאול בירושלים, ושאלתי אותו אם הוא היה מעלה בדעתו לעבוד בתחנת דלק.
רונן חורש: מיקי השיב לי שבלי המענק הוא לא היה בא לעבוד שם.
רונן חורש: שאלתי אותו אם היום, לאחר שהוא כבר קיבל את המענק וסיים את חובותיו לצורך העניין הזה, כשהוא יחפש עבודה זמנית אם ישקול לבוא שוב לתחנת הדלק, והתשובה היתה כן.
רונן חורש: כך גם השיבה לי מירי, שגם היא עובדת באותה תחנה.
רונן חורש: למטבע יש שני צדדים, גם אנחנו נהנים וגם החיילים.
רענן כהן: חוק חיילים משוחררים עבר באפריל 1994, עמיר פרץ שימש אז יו"ר הוועדה, ועבדנו על החוק הזה לילות כימים.
רענן כהן: בזכות עמיר החוק הזה עבר.
רענן כהן: כל מה שאני עושה כאן, אני עושה בשם ממשלת ישראל.
רענן כהן: מה לעשות שזה ההסכם הקואליציוני וזה ההסכם שהונח לפני המדינה.
רענן כהן: יש כאן הסכם קווי היסוד של מדינת-ישראל, ואין שתי מדינות ואין שתי ממשלות.
רענן כהן: ידעתי שהרגע הזה יגיע, ולכן לא הסכמתי שיהיו קווי יסוד בלי הסעיף הזה.
רענן כהן: הממשלה והאוצר לא יכולים לבטל הסכמים קואליציוניים שהונחו בכנסת.
רענן כהן: בשנים 1997-1999, שבהן היה משבר אבטלה בו עלתה האבטלה ביותר מ-50%, גדל מספר החיילים שעבדו בעבודה מועדפת ב-43%.
רענן כהן: הדבר התבטא גם בירידה של 7% במספר החיילים שקיבלו דמי אבטלה בשנת 1999.
רענן כהן: כלומר בלי החוק, האבטלה היתה גדולה הרבה יותר, ובעיקר של הדור הצעיר.
רענן כהן: ענף הבנייה מעסיק 12% מתוך החיילים המשוחררים בעבודות מועדפות, בעוד שבשירותי האחרים 75%.
רענן כהן: אם האוצר באמת רוצה לשנות את הרשימה, נבוא לוועדת העבודה והרווחה ונבחן את כל העבודות המועדפות.
רענן כהן: אולי נרחיב אותן, אולי את חלקן נבטל, אבל זה לא אומר שצריך לבטל את החוק ולהגדיל את האבטלה.
רענן כהן: צריך לעבוד במחשבה תחילה וצריך לעשות שינויים.
רענן כהן: אמרנו בוועדה, שנשנה מפעם לפעם את הרשימה על-פי העניין.
רענן כהן: אני קורא לאוצר, זה לא יעבור בכנסת.
רענן כהן: יש קווי יסוד, יש דברים ברורים, אסור להעביר דבר שנוגד את מה שהוסכם.
רענן כהן: כל ממשלה שמכבדת את עצמה צריכה לכבד את קווי היסוד שהיא חתמה עליהם.
רענן כהן: אין טעם לעשות את המאבק הזה בתוך מליאת הכנסת, כי יהיו הרבה הסתייגויות של חברי-כנסת.
רענן כהן: אני אדאג שכמה שיותר חברי-כנסת יגישו הסתייגויות.
רענן כהן: בסופו של דבר זה ייפול, מכיוון שזה לא נוגד את קווי היסוד של הממשלה.
רענן כהן: מה שיקרה הוא, שראש-הממשלה בעצמו יבטל את זה, מכיוון שהוא לא יכול מצד אחד לחתום על קווי יסוד ומצד שני לפגוע בדבר שמופיע בהם בפירוש.
ויצמן שירי: הוא גם חתם על הצעות החוק שלנו, ובמטוס ביטל את הכל.
רענן כהן: לכן זה יהיה קרב גדול מאוד על דמותו של החייל המשוחרר במדינת-ישראל.
רענן כהן: זה יהיה המאבק האמיתי, איך מתייחסת מדינת-ישראל וכנסת ישראל לחיילים משוחררים, ואיך מתייחס האוצר כדי להגדיל את האבטלה בשעת מצוקה.
רענן כהן: אני מציע לכם לשקול את הנושא שנית ולהציע לבטל את זה, כי אנחנו לא ניתן לזה לעבור.
ישראל כץ: אני חוזר ואומר, שעד יום ראשון ניתן לשנות את עמדת הממשלה.
ישראל כץ: אנחנו נצביע ביום ראשון, כל אחד לפי הבנתו, על החוק של הממשלה.
ישראל כץ: כך שאם כל השכנוע כאן יועבר באמצעות מי שיושב כאן אל שרי הממשלה, הוא יישא פרי.
ישראל כץ: אדוני השר, הדברים שלך יוצאים מן הלב, אתה גם חוקקת את החוק הזה ואתה מתמצא בנושא.
ישראל כץ: הדברים חשובים, וכל היבט שנאמר כאן הוא היבט חשוב.
ישראל כץ: יחד עם זאת, הממשלה היא זאת שמגישה את החוק ואנחנו צריכים לעשות את מלאכתנו.
ישראל כץ: אם אפשר למנוע מבוכה מחברי הוועדה ולסכם את הדברים במסגרת הממשלה, זה יקל עלינו מאוד.
רענן כהן: אדוני היושב-ראש, אתה צריך לקחת בחשבון שזה אחד החוקים היחידים שמונחים כאן שמופיעים בקווי היסוד של הממשלה.
ישראל כץ: בנושא החקיקה הפרטית הצעתי לשר האוצר שאת הביטול יעביר לוועדת החוקה, ויכול להיות שזה יתבצע.
ישראל כץ: מה שיועבר אלינו לוועדה יבוצע כהלכה.
עמיר פרץ: אני חבר קואליציה והדבר זר לי, אני לא רגיל לראות קואליציה, אבל צריך לזכור שאת התקציב הזה בחוק ההסדרים גם בקריאה ראשונה לא הממשלה הגישה, שר האוצר הקודם הוא זה שיזם את הקריאה הראשונה טרם הקמתה של הממשלה.
ישראל כץ: שר האוצר הנוכחי מגבה את הדברים.
עמיר פרץ: אין לו סמכות, כי לא היתה החלטת ממשלה.
עמיר פרץ: אני לא שותף להחלטות הממשלה הקודמות, לכן התקציב הזה איננו מחייב אותי.
עמיר פרץ: צריך שהנהלת הקואליציה תתכנס ותאשרר את התקציב.
עמיר פרץ: כרגע כל ההחלטות שנדונות כאן אינן קשורות לקואליציה הנוכחית.
אנה שניידר: שר האוצר הקודם הוא זה שהעלה את הדברים, והכנסת הצביעה והיא ידעה על מה היא מצביעה.
רענן כהן: הכנסת גם הצביעה על קווי יסוד.
עמיר פרץ: בהסכם הקואליציוני כתוב, שהקואליציה תתמוך בדחיית החוק אם יהיה צורך, לא בהעברתו.
ישראל כץ: לפי בקשת השר התפרסמו קווי היסוד לפני ההצבעה בוועדה.
ישראל כץ: אני אעביר את הנושא הזה לידיעת חברי הוועדה.
ישראל כץ: חבר הכנסת ליצמן ימלא את מקומי בנושא הבא, שכן אני מנוע מלהשתתף בדיון.
ישראל כץ: סעיפים 80-82 בחוק ההסדרים - חברות כוח אדם
יעקב ליצמן: אנחנו דנים בסעיפים 80-82, חברות כוח אדם.
יעקב ליצמן: נציג האוצר, בבקשה.
יואל נווה: החלק הזה של חוק ההסדרים עוסק בחוק העסקת עובדים על-ידי קבלני כוח אדם.
יואל נווה: ההצעה שלנו היא לדחות את המועד שמופיע בחוק, חודש ספטמבר, ב-12 חודש, כך שבמקום שישה חודשים יבואו 18 חודשים.
יואל נווה: לחוק הזה יש השלכות תקציביות רחבות היקף.
יואל נווה: לפי סקר שאנחנו ערכנו, ללא ספק מדובר באלפי עובדים בשירות המדינה שמועסקים דרך חברות כוח אדם.
חיים כץ: למה סקר?
חיים כץ: אתם יכולים לבדוק עובדתית את המספרים.
יואל נווה: אתה צודק, זה לא סקר מדגמי, אלא אנחנו בודקים את המחירים האלה, עוד אין לנו מחירים סופיים, ובמסגרת ההיערכות לביצוע החוק נערכנו לבדוק.
חיים כץ: הגיע הזמן שתתחילו להתייחס אליהם כאנשים.
יואל נווה: לפי החוק המקורי, כפי שעבר, בחודש ספטמבר אמורים אותם עובדים שמועסקים בעבודות שאינן עבודות זמניות לעבור ליחסי עובד-מעביד עם המעסיק ולא עם חברת כוח אדם.
עופר חוגי: היום אתה מעביר את הכסף לחברת כוח אדם, שהיא מרוויחה 42%.
עופר חוגי: למה לא תמשיך עם זה לאותו עובד?
עופר חוגי: ייתכן שכך אולי תרוויחו כסף.
יואל נווה: מבנה ההעסקה בשירות המדינה הוא בקשיחות רבה מאוד.
יואל נווה: חברות ההעסקה האלה חלקן מיועדות לעובדים זמניים וחלקן אינן לעובדים זמניים, חלקן מתייחסות לעובדים שברגע שהם ייקלטו בשירות המדינה, באופן אוטומטי, האפשרות של המדינה לפטר את אותו עובד או לסיים את יחסי העובד והמעביד יהיו בעייתיים יותר.
יואל נווה: כל עוד לא יושם ההסכם, ולא שונתה החקיקה בכל מה שקשור בפנסיה תקציבית ובפנסיה צוברת, הרי שבסופו של התהליך העובדים האלה שייכנסו לפנסיה תקציבית - - -
עופר חוגי: היום יש רוב.
עופר חוגי: היום כל עובד נכנס לפנסיה צוברת.
קריאה: ההסכם עוד לא בתוקף.
עמיר פרץ: בכנסת הוא מיושם.
יואל נווה: לא תוקן חוק שירות המדינה במלואו, בהקשר שמתייחס לעובדי המדינה.
יואל נווה: מעבר לכך, אנחנו מבקשים לדחות את יישום החוק כדי שנוכל להיערך ליישומו.
יואל נווה: המשמעות של יישום בתהליכים שבהם מדובר, בין השאר מדובר בהחלטה שכבר התקבלה להקפיא התקשרויות להעסקת עובדים מעובדי כוח אדם.
יואל נווה: בסופו של דבר אנחנו ניאלץ לפטר כמות גדולה של עובדים, כי לא נוכל לקחת את הסיכון שהעובדים האלה יהפכו לעובדי מדינה בעל כורחנו.
יואל נווה: המועד שבו נכפה שינוי יחסי עובד-מעביד הוא מועד שככל הנראה לא נספיק להיערך לו, וחלק מהעובדים יצטרך להיות מפוטר.
יואל נווה: מעבר לזה, ההשלכות של החוק הזה למגזר העסקי הן השלכות מרחיקות לכת על שוק העבודה.
יואל נווה: ההגדרה של עבודה זמנית לתשעה חודשים בלבד היא מאוד בעייתית, ובכל מקרה הבקשה כרגע היא לא לבטל את החוק, אלא לדחות את המועדים הקבועים בו ב-12 חודשים.
יעקב ליצמן: נציג משרד העבודה והרווחה, בבקשה.
אלי פז: הממשלה החליטה החלטה, ומייצג הממשלה לצורך העניין הזה הוא משרד האוצר.
עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מאוד מצטער על הטיעונים שנשמעים.
עמיר פרץ: אילו אני הייתי נציג האוצר היו לי טיעונים הרבה יותר רציניים.
עמיר פרץ: אני בהחלט חושב שהאוצר יושב פה במצב של כמעט ניגודי אינטרסים.
עמיר פרץ: עם כל הכבוד, מדובר על חוקי עבודה והאוצר יושב פה כאינטרסנט, כמי שמייצג מעסיק, ומי שמייצג את המעסיק הציבורי אסור לו בשום פנים ואופן להיות מי שמביע את עמדת הממשלה.
עמיר פרץ: כיוון שאני חושב שאסור לשפוט את החוק הזה בראייה המצומצמת שלו, זה חוק שמשליך על המגזר הפרטי, זה חוק שמשליך על המגזר בשלטון המקומי, זה חוק שיש לו השלכות רחבות ולזה היתה כוונת המחוקק, לא לכוונה אחרת.
עמיר פרץ: זה חוק שחוקק בדרך של חקיקה מסודרת, שארכה למעלה משנה.
עמיר פרץ: אני חושב שהגיע הזמן שנבין, שעבדות משחררים בן לילה, אין תהליך ביניים לשחרור העבדים.
עמיר פרץ: מורידים את הנזם, מורידים את השרשראות ומשחררים.
עמיר פרץ: אין כל שלבי ביניים בעניין הזה.
עמיר פרץ: אין כל סיבה, שמישהו מהאוצר יכניס פה שיקולים שבמקרה הטוב הם מעליבים.
עמיר פרץ: מה הקשר בכלל בין עובד חברת כוח אדם לפנסיה תקציבית?
עמיר פרץ: הרי יש לכם היום בקרב עובדי המדינה חמש שנים זמניות.
עמיר פרץ: אפילו אם עובד ייקלט בעוד שישה חודשים כעובד מן המניין, למדינה יש חמש שנים להחליט אם לפטר אותו או לא.
עמיר פרץ: בשלטון המקומי יש הסכם של שנה, ובמקומות מסוימים שנתיים.
עמיר פרץ: אין מקום שאין בכלל תקופת מעבר.
עמיר פרץ: סוף-סוף, בשעה טובה, קבענו את ההסכם על הפתק הצהוב, והכל ערוך ומוכן לעבור מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת.
עמיר פרץ: גם היום כל עובדי המדינה הזמניים נקלטים בפנסיות הצוברות ולא בפנסיות התקציביות.
עמיר פרץ: לכן השיקול הוא שיקול שאיננו רלוונטי.
עמיר פרץ: יש בעיה, קשה מאוד למשק הישראלי לעכל את העובדה, שעובד הוא לא משחק בדומינו שאפשר להעביר אותו מצד לצד לפי נוחות.
עמיר פרץ: עובד זה דבר רגיש, זה משפחה, זה אדם, אם הוא עובר ממקום למקום צריך להגן על הזכויות שלו, צריך לדאוג שיהיה לו קשר לעבודה, שיראה במקום העבודה שלו בית ולא תחנת מעבר שמישהו משתמש בה.
עמיר פרץ: אף אחד מהמטיפים לא היה רוצה שהוא או ילדיו יהיו עובדי חברות כוח אדם.
עמיר פרץ: תמיד אנחנו יודעים להטיף על כלכלה חופשית, אבל שזה יהיה אצל השני.
עמיר פרץ: תפסיקו עם השקרים.
עמיר פרץ: זאת המדינה היחידה שמתנהגת בצורה מופקרת.
עמיר פרץ: אין עבריינים יותר גדולים מממשלת ישראל.
עמיר פרץ: באיזה זכות, באיזה תוקף חוקי אתם מעסיקים בצורה כזאת?
יעקב ליצמן: אתה מדבר על הממשלה הקודמת או הנוכחית?
עמיר פרץ: לדורותיה, לצערי.
עמיר פרץ: בעניין עושק עובדים יש רצף.
יעקב ליצמן: אתה בקואליציה.
עמיר פרץ: הודעתי שביום שהאצבע של הכנסת הזאת תתרומם על ביטול הסעיף הזה, באותה דקה אני לא בקואליציה, אבל באותה דקה גם נופלים 7,000 שאלטרים, לא אחד.
עמיר פרץ: זאת תהיה מלחמת עולם, כי זאת מלחמה על שחרור עבדים בישראל.
עמיר פרץ: אני חושב שהיתה שנה וחצי לכולם להתארגן, וכולם התעלמו.
עמיר פרץ: האוצר עשה טעות, הוא מלכתחילה הודיע לכל הגורמים שהוא כבר ידאג לבטל את זה, במקום שתהיה היערכות כמו שצריך.
עמיר פרץ: אתמול השתתפתי במסיבה של אלפיים עובדי חברות כוח אדם שהיו ב"בזק", שהפכו אותם לעובדים מן המניין ב"בזק", בעידן הכלכלה החופשית, בדרך להפרטת "בזק".
עמיר פרץ: אתם הרי אומרים שהכלכלה החופשית היא דגל, הנה "בזק" עוברת להפרטה והופכת להרבה יותר אנושית, הופכת להרבה יותר מבינה.
עמיר פרץ: עם אלפיים איש עשו הסכם מיוחד, קבעו את הכללים ונערכו כמו שצריך.
עמיר פרץ: בכל מקום שרצו להיערך, נערכו.
עמיר פרץ: אבל לא די בכך שהאוצר עובר עבירות בעצמו, הוא גם מסית לדבר עבירה, כי הוא מעודד את כל המשק שיעברו עבירות וחברי הכנסת ייתנו להם את המטרייה המתאימה.
עמיר פרץ: יש חוק בישראל, תיישמו אותו.
עמיר פרץ: הרי כולכם עוברים עכשיו עבירות, כי על-פי החוק ב-27 בינואר הייתם חייבים לשלם לכל העובדים בארץ דרך חברות כוח אדם, לפי ההסכמים הקיימים.
עמיר פרץ: האוצר שלנו רוצה להיות אמריקה, אבל הם רוצים את אמריקה רק של החצר האחורית, הם לא רוצים אמריקה של החצר הקדמית.
עמיר פרץ: באמריקה 2.5% עובדים בחברות כוח אדם, פה יש 15%.
יואל נווה: למה?
יואל נווה: כי אפשר לפטר אותם.
עמיר פרץ: מותר לפטר עובדים זמניים, הם לא הולכים להיות קבועים אצלך.
עמיר פרץ: מלבד זה, תפסיק שעיניך יברקו כשאתה מפטר מישהו.
עמיר פרץ: מדובר בבני-אדם.
עמיר פרץ: באירופה לא מפטרים אף אחד, רק דרך בית-משפט.
עמיר פרץ: מנהל שאדם הפך אצלו קבוע זה מנהל שנכשל, לא מישהו אחר.
עמיר פרץ: הגיע הזמן שתאשימו את המנהלים על דרכי הניהול שלהם ותפסיקו להציק לעובדים.
עמיר פרץ: עדיין המדינה הזאת הצעידה, עם העובדים הקבועים, את חברות התקשורת המתקדמות ביותר בעולם, שמתחרות בכל החברות הטכנולוגיות המתקדמות ביותר בעולם.
עמיר פרץ: עדיין תשתית החשמל שלנו, עם כל מה שאתם משמיצים את כולם מהבוקר עד הערב, זאת תשתית שמסוגלת להתחרות בכל התשתיות הטובות ביותר שיש באמריקה או באירופה.
עמיר פרץ: עדיין התעשיות הצבאיות מעמידות את המחקר הטוב ביותר, עם כל העובדים האלה שאתם מנסים להדביק להם פרזיטיות ובטלנות.
עמיר פרץ: הגיע הזמן שלא תדביקו תוויות מיותרות.
עמיר פרץ: אני מקווה שבבית הדין לעבודה אתם לא מזלזלים, כי אתם מזלזלים בכל דבר, הכנסת זאת סתם חבורה שהגיע לכאן במקרה.
עמיר פרץ: הפקידים זה דבר קבוע, האוצר זה דבר קבוע.
יואל נווה: אני חושב שמה שאתה אומר הוא לא רציני ולא נכון.
יואל נווה: אנחנו מכבדים גם את החוק וגם את הכנסת.
עמיר פרץ: אם הייתם מכבדים, לא היית צריך להופיע פה.
עמיר פרץ: מי שהיה צריך להופיע פה זה נציב שירות המדינה, הוא צריך להגיד מי עובד אצלו.
עמיר פרץ: הוא לא יודע מי עובד אצלו, מדוע?
עמיר פרץ: כי אתם כאוצר מונעים מנציב שירות המדינה לדעת כמה עובדים יש אצלו.
יעקב ליצמן: אני לא יכול להרשות שפקיד של האוצר ישמע את הדברים.
עמיר פרץ: לא התכוונתי לנציג האוצר אישית, אלא לאגף התקציבים.
עמיר פרץ: מי שצריך להופיע בנושא חוקי העבודה זה נציב שירות המדינה.
עמיר פרץ: לא ערערתי על הלגיטימיות של נציג האוצר לשבת פה, ואני מתייחס ברצינות לכל מלה שהוא אומר.
עמיר פרץ: אני מתנצל אם מישהו חשב שאני פוגע בו.
עמיר פרץ: נציג האוצר דיבר על המעבר מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת, הוא דיבר על חוקי הזמניות, הוא דיבר על כלל העבודה.
עמיר פרץ: עם כל הכבוד, מי שממונה על העניין הזה באופן ישיר מטעם המדינה זה נציב שירות המדינה.
עמיר פרץ: הרי חיים שאל אותו כמה עובדים יש והוא לא יכול לדעת, כי הוא חי על חשבוניות.
עמיר פרץ: מי שאמור לדעת כמה עובדים יש זה נציב שירות המדינה.
עמיר פרץ: בעניין העקרוני, מי שהיה צריך לשבת בדיון הזה ולתת פרטים לחברי הוועדה, לטוב ולרע, זה נציב שירות המדינה.
עמיר פרץ: לפני חודש בית הדין לעבודה קבע לראשונה, שעובדי חברות כוח אדם במקום עבודה הם עילה להכרזת סכסוך עבודה.
עמיר פרץ: אני מבקש לא להכניס את מדינת-ישראל לסחרור מיותר.
עמיר פרץ: החוק הזה עבר ויש לנו שישה חודשים לתאריך הקובע של החוק.
עמיר פרץ: במגזר הפרטי העסק לא פחות מסובך, אבל אם הממשלה מאותת שהיא תפתור את הבעיה, אף אחד לא יתייחס ברצינות.
עמיר פרץ: ברגע שכל המעסיקים במשק שאין פתרונות פוליטיים, וצריך לשבת ולנסות להגיע להסדרים, אני מבטיח לכם שנמצא פתרון לרוב הסוגיות שהועלו בדיון הזה.
יעקב ליצמן: מנכ"ל חברת או.
יעקב ליצמן: אר.
יעקב ליצמן: אס, בבקשה.
אליק רום: אני מדבר בשם כל חברות כוח האדם.
אליק רום: אנחנו התייחסנו לתהליכי החקיקה בחוק שחוקק ביולי, בדיונים בוועדת העבודה והרווחה לפני שחוקק החוק.
אליק רום: התרעתי בזמנו על שני דברים שיקרו כתוצאה מהחוק.
אליק רום: ההתרעה שנתתי אז בוועדת העבודה והרווחה היתה ברמה התיאורטית.
אליק רום: מעבר לזה שאני בשנתיים האחרונות מנכ"ל חברת כוח אדם מהגדולות בארץ, לפני כן הייתי סמנכ"ל כוח אדם של קונצרן "כימיקלים לישראל" במשך שבע שנים.
אליק רום: יש לי היכולת לדבר משני עברי המתרס, כי הייתי גם סמנכ"ל של חברה שמעסיקה 9,000 עובדים, שמתוכם אלפיים הם עובדי חברות כוח אדם.
אליק רום: רעיון החוק הוא רעיון נכון, וטוב היה אם מישהו אחר היה מטפל בזה.
אליק רום: חבר הכנסת עמיר פרץ טיפל בזה, כי המדינה לא טיפלה בזה.
אליק רום: לא ייתכן שעובדים יעבדו באמצעות חברות כוח אדם במשך 15 ו-20 שנה.
אליק רום: זה לא על דעתנו, ואני אגיד דבר פרדוכסלי יותר: מכיוון שאנחנו עוסקים בגוף כלכלי, זה לא כלכלי בעבורנו להעסיק עובדים לאורך שנים באמצעות חברת כוח אדם.
אליק רום: לא לזה נוצרו חברות כוח אדם בארץ ובעולם.
אליק רום: אבל בגלל החקיקה המהירה יחסית, בגלל שלא נפגשו כל הגורמים, קרי מעסיקים, הסתדרות וחברות כוח אדם, כדי למצוא פתרון כולל, כתוצאה מזה יש חורים גדולים בחקיקה.
אליק רום: אני אצביע על שני חורים גדולים, כשאנחנו מדברים על תקופה שהחוק עדיין לא מיושם.
אליק רום: בחברת או.
אליק רום: אר.
אליק רום: אס.
אליק רום: לבד התבקשנו על-ידי לקוחות החברה, "בזק", תעשייה אווירית, "כימיקלים לישראל" וגופים אחרים והפסקנו עבודה ללמעלה מ-200 עובדים בחודשיים האחרונים, וזה טרם יישום החוק גם בסקטור הציבורי.
אליק רום: כמו שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ, עוד לא התחילו להתעסק עם החוק.
אליק רום: פיטרנו למעלה מ-200 עובדים בגלל בקשת הלקוחות שלנו.
אליק רום: גם "בזק" מפטרים עובדי חברות כוח אדם ולא קולטים את כולם.
ויצמן שירי: אנחנו, חברי ועדת הכספים, יכולים לקבל כל אינפורמציה, אבל אנחנו צריכים לקבל נתון מבוסס באחוזים מה המשמעות של החוק הזה, כמה אנשים כתוצאה מהעניין הזה יוצאו ממקומות העבודה שלהם.
ויצמן שירי: השאלה היא אם ייווצר מצב שהחוק הזה גורם לנזק אדיר.
ויצמן שירי: אם מדובר ב-10%, זה לא נזק אדיר, אבל אם זה 60%, זאת בעיה.
אליק רום: בחודשיים האחרונים הופסקה עבודתם של 230 עובדים באמצעות חברת או.
אליק רום: מתוכם 40 נקלטו כעובדים, דהיינו 190 פוטרו כי לא נמצאה להם עבודה אחרת.
אליק רום: 60% מתוך 190 המפוטרים הם נשים ו-70% מעל גיל 50.
אליק רום: כמי שהיה סמנכ"ל בחברה ממשלתית דאז, היום חברה פרטית, ואני מדבר על "כימיקלים לישראל", יש עודפי שומן ועוד כל מיני תופעות, ועושים היום שני דברים: לא רק שמפטרים עובדים, עושים דבר שהוא חטא הרבה יותר גדול, וגם על זה התרעתי בזמנו בוועדת העבודה.
אליק רום: אני הפסקתי עבודה של עובדים באמצעותי, והלקוחות, אותן חברות שעליהן מדבר חבר הכנסת עמיר פרץ, מגייסות את העובדים האלה באמצעות חברות שהן חברות נותנות שירותים, לא חברות כוח אדם, כי אז חוק חברות כוח אדם הזה לא חל עליהן.
אליק רום: הם קוראים לזה עכשיו "הספקת שירותים".
אליק רום: הצרה היא, שבמקום שזה ילך לחברות כוח אדם רציניות - ואני מעיד בשם מספר חברות כוח אדם רציניות ולא בשם העושקים והגנבים - זה הולך לחאפרים, בלי תנאים סוציאליים, בלי שכר מינימום, בלי פנסיה, דברים שאנחנו נותנים לעובדים גם באמצעות חברות כוח אדם.
אליק רום: אדוני היושב-ראש, שאלת על הסקטור הציבורי, על משרדי הממשלה.
אליק רום: משרדי הממשלה לא התחילו להתעסק בסוגיה, ולכן אי-אפשר לדבר עליהם.
אליק רום: אבל כל המעסיקים הפרטיים מוצאים פתרונות.
אלי פז: לפי הערכה שלנו יש כ-120 אלף עובדים באמצעות חברות כוח אדם, מתוכם במגזר הציבורי קרוב ל-70 אלף.
אלי פז: אני מעריך שלגבי המגזר הציבורי, לפחות 10% שמדובר עליהם יהווה קיצוץ בכוח אדם.
אלי פז: החשש שלי הוא, שכתוצאה מהיישום של החוק במסגרת הזאת שלא הוכנה כראוי בשירות הציבורי, אנחנו עלולים למצוא 7,000 עובדים מפוטרים.
עמיר פרץ: כמה עובדי חברות כוח אדם יש במגזר הציבורי?
אלי פז: כ-70 אלף.
אלי פז: אנחנו מדברים על השירות הממשלתי, על תאגידים ציבוריים ועל השלטון המקומי.
עמיר פרץ: הלוואי.
עמיר פרץ: אני טענתי כל הזמן שיש 50 אלף והאוצר אומר שאני מגזים.
אלי פז: יש 120 אלף עובדים באמצעות קבלני כוח אדם, ומתוכם כ-70 אלף במגזר הציבורי.
אלי פז: במגזר העסקי, לדעתי, הצמצום יהיה מינימלי, מפני שהנחת עבודה שלך ושלי היא, שמעסיק במגזר העסקי דואג לתחום כמה שאפשר את מספר העובדים ברמה היעילה, ולכן התוצאה של היישום, כתוצאה מההכנה המוגבלת, ואני מסכים עם מה שנאמר פה על-ידי חבר הכנסת פרץ ובמידה רבה גם על-ידי נציג האוצר.
אלי פז: אני מעריך שכתוצאה מהכנה בלתי מספקת אנחנו רואים חשש ל-7,000 מובטלים נוספים בחודשים הקרובים, מתוך מערך אבטלה די גדול שצומח.
יעקב ליצמן: אני רוצה לקדם בברכה את השר שמוליק אביטל ולאחל לו הצלחה, שידאג באמת לחברה.
חיים כץ: אני חבר כנסת חדש, וכמו כל האזרחים במדינה לא ידעתי איך הכנסת עובדת.
חיים כץ: הדיון המקדמי היום היה על החיילים שלנו, שמחרפים את נפשם בחינם ואחר-כך האוצר עושה אתם התחשבנות של שקל, ואחרי שהם משתחררים מהצבא הם הולכים לתהליך של עבדות.
חיים כץ: היו לנו עם אליק רום כמה עימותים וכמה שיחות מאז תחילת החוק, והוא אמר שכחברת כוח אדם רצינית שנה עד שנה וחצי זה הייעוד שלהם, אחרי זה החברה צריכה לקלוט את העובדים.
חיים כץ: במדינה שלנו התיאבון גדל עם הזמן ונוצר מצב שהעבדים האלה, שעובדים בהרבה מאוד חברות כוח אדם, ומדובר בהרבה מאוד כסף, יש הרבה חברות כוח אדם לא מסודרות שמנצלות את העובדים.
חיים כץ: ההגדרה של חבילות שומן וחבורות שומן זה מה שמסתובב בהנהלות, שיהיו לנו חבילות שומן.
חיים כץ: וזה הולך ונעשה רע יותר, כי עם התיאבון אפשר לנצל עוד יותר את האנשים, ואז עושים חבילות עבודה.
חיים כץ: אין אנשים, אלה מספרים בלי שמות, כאילו כל הכנסת וכל המדינה הזאת זה רק עניין מדיני.
חיים כץ: כאילו המדינה הזאת לא בנויה מאזרחים, כאילו יש פה האוצר והמדינה.
חיים כץ: האנשים האלה מושפלים ובמפעלים הם לא נמצאים עם העובדים, אלא בפינות אחרות.
חיים כץ: בחוק הזה יש הרבה מאוד כסף והרבה מאוד נהנים.
חיים כץ: בשנה-שנתיים הראשונות הרבה מאוד עורכי-דין יחגגו על החוק הזה, והמפעלים ירצו לחגוג ולפטר עובדים, כי נוח להם עובדי קבלן.
חיים כץ: אין להם תנאים סוציאליים, אפשר לפטר אותם מתי שהם רוצים, וזה לא חשוב כמה שיפטרו.
חיים כץ: אבל אנחנו יודעים שזאת תחילת הדרך, זה הסדק בקיר.
חיים כץ: בעוד שנתיים לא יהיו חברות כוח אדם, והם יפטרו בכוונה כדי לא לקלוט אחר-כך, כדי לאיים באבטלה, אבל האדם יהיה אדם.
חיים כץ: יש זכות במדינה הזאת שאדם יהיה אדם, שיבוא למפעל ויהיה כמו אדם, כי היום הוא סמרטוט.
חיים כץ: חברות כוח האדם הלא מסודרות גורמות לאנשים לאבד צלם אדם, וזה הכי גרוע.
חיים כץ: יושב פה האוצר ומתנשא, כך אני מרגיש.
חיים כץ: אני מלווה אותם בכל הדיונים.
חיים כץ: כאילו אתם במדינה אחרת.
יעקב ליצמן: חיים, אני מבקש לא לפגוע.
חיים כץ: צר לנו שבמשחק הכסף הזה ישלמו הרבה אנשים במשרות שלהם לתקופה קצרה, רק בשביל להראות שגרמנו לאבטלה.
חיים כץ: אנשים שצריך אותם בעבודה יישלחו הביתה, כדי להראות שזה משחק של כסף ושל כוחות.
חיים כץ: אבל עורכי-דין יחגגו שנתיים, כי בחוק הזה יש פרצות.
חיים כץ: אבל בעוד שנתיים תתחסל התופעה של סרסורי עבודה.
חיים כץ: אליק רום יהיה חברת השמה של סרסורי עבודה.
אביטל רימון: אני יועצת משפטית במרכז השלטון המקומי.
אביטל רימון: בעיקרון אנחנו מצטרפים להצעת החוק, ואני רוצה להסביר למה.
אביטל רימון: לא אפתח בו ויכוח אם החוק טוב או רע.
אביטל רימון: החוק חוקק והוא קיים, ואנחנו מקבלים אותו ומכבדים אותו.