GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אני סבור שצריך לתקן את פעילותן של המועצות הדתיות כי עבר זמנן.
משה גפני: יש פתרון אחר שהוא די מוסכם.
משה גפני: הוא צריך להעשות בהסכמה.
משה גפני: כבר התחיל דיון בעניין הזה לאחר שמליאת הכנסת אישרה.
משה גפני: יש גם הסכמה עם חבר המועצות הדתיות.
משה גפני: ברור ששירותי הדת צריכים להנתן אחרת.
משה גפני: סבור את זה גם הציבור הדתי וגם הציבור שאיננו דתי.
משה גפני: לפי דעתי הרוב נזקקים, בשלב זה או אחר, לשירותי דת על פי חוק.
משה גפני: השאלה איך מייעלים את השירות הזה אחרי 53 שנים.
משה גפני: האם החלטות המרכז של המפד"ל עדיין תקפות, או שהיום כבר צריך לשנות את האנרכיה הלא נורמלית הזאת?
משה גפני: הפתרון הוא לא להעביר את זה לרשויות המקומיות כשהשילטון המקומי לא יכול להתמודד עם זה.
משה גפני: הפתרון של שירותי הדת היהודיים, עם כל הכבוד לשילטון המקומי ולרשויות המקומיות, הוא להקים רשות על פי חוק.
משה גפני: אין פתרון אחר.
משה גפני: אני לא מבין איך ממשלה מסוגלת לבוא לוועדה ולהטעות אותה עם החלטה שסותרת החלטה קודמת.
אנה שניידר: הנושא של כיסוי הוצאות התקציב לא מופיע בהצעת החוק, אבל לפי המצב הקיים היום יש אפשרות לשנות את השיעורים.
אנה שניידר: סעיף 11(ב) לחוק כפי שהוא קיים אומר שהשר לענייני דתות רשאי, בהסכמת שר האוצר, שר הפנים וראש הרשות המקומית, לשנות את השיעורים של 40,60, אם לדעתו תנאי המקום המיוחדים מצדיקים זאת.
אנה שניידר: מבחינה משפטית טהורה קיים פתח.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא מבין מה ההבדל בין שר הדתות לשר הפנים.
יוסף יצחק פריצקי: יש ממשלה שיש לה אחריות קולקטיבית.
יוסף יצחק פריצקי: אם שר הדתות מחליט להקים מועצה דתית במקום כזה או במקום אחר, שיועיל ראש הממשלה לפטר אותו.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה עניין לחוק?
יוסף יצחק פריצקי: ממשלה מחליטה באמצעות שר כזה, באמצעות שר אחר, מה זה רלוונטי?
יוסף יצחק פריצקי: אי אפשר שממשלה תחליט על הקמת איזה שהוא גוף ותשיט את הוצאותיו על גוף אחר בלי שהיא תשמע אותו, וזה לא חשוב אם זה שר הדתות, שר הפנים, שר האוצר או שר החינוך.
יוסף יצחק פריצקי: אני מניח שהעסק הזה יצא החוצה.
יוסף יצחק פריצקי: את השירותים שהמועצות הדתיות נותנות הן בעצם לא נותנות, כי שירותי קבורה נותנת חברה קדישא ושירותי נישואים נותנת הרבנות הראשית.
יוסף יצחק פריצקי: מדובר בגופים פוליטיים שנועדו להחזיק אנשים במשרות.
נתן נתנזון: זה לא נכון.
יוסף יצחק פריצקי: מי נותן שירותי קבורה?
יוסף יצחק פריצקי: חברה קדישא, לא אתה.
נתן נתנזון: רישום נישואין עושה מועצה דתית.
יוסף יצחק פריצקי: האם בשביל רישום צריך להשאיר את כל המנגנון הזה?
יוסף יצחק פריצקי: אחת החרפות היא שאין מועצות דתיות למיליון אזרחים שאינם יהודים.
יוסף יצחק פריצקי: מה, המוסלמים לא צריכים שירותי דת?
יוסף יצחק פריצקי: אין חולק על כך שמי שרוצה ללכת להתפלל בבית כנסת או במקום תפילה אחר צריך לאפשר לו לעשות את זה.
יוסף יצחק פריצקי: אין ויכוח על כך שאדם שרוצה לספק את צרכיו הדתיים, צריכים לאפשר לו לעשות זאת, אבל תפסיקו לעשות את זה עם גופים מנופחים שנכנסים לגרעונות.
ישראל כץ: אתה תומך בהצעה הזאת?
יוסף יצחק פריצקי: אני לא תומך כי היא לא רלוונטית, היא לא עושה שום דבר.
משה גפני: בהצעה שלי אתה תומך?
יוסף יצחק פריצקי: אני לא תומך, משום שאני חושב שמדינה אינה צריכה לממן ענייני דת.
יוסף יצחק פריצקי: מבחינת הגינות ציבורית ודאי שהחוק שלך יותר טוב, אין ויכוח.
מוסי רז: דוד עמר אמר כאן שהוא התחיל את הקריירה שלו במועצה דתית.
מוסי רז: אני דווקא התפרנסתי ממועצה דתית.
מוסי רז: במשרד רו"ח עשינו ביקורת במועצה דתית.
מוסי רז: אני יכול להגיד לכם את מה שבעצם כולכם יודעים אבל חלק מפחדים לומר וחלק לא רוצים לומר.
מוסי רז: השירותים שמקבל אזרח מהשורה ממועצה דתית ניתנים אחת לכל החיים, וגם זה תמורת תשלום שיכול להספיק להרבה יותר מאשר לרשום על נייר את העובדה שאותו בן אדם נישא.
מוסי רז: מה שהמועצה הדתית מספקת ברוב המקומות זה קודם כל משרות בשכר גבוה מאוד ליושב-ראש המועצה, לרב היישוב, לרבני שכונות בערים היותר גדולות, למבנים גדולים, ולפחות בשתיים שאני עשיתי בהן ביקורת גם תשלומים לארגונים פוליטיים בנושאים שלא קשורים לענייני דת.
מוסי רז: אנחנו צריכים לעשות כל דבר בעולם כדי שהמועצות האלה יתבטלו.
מוסי רז: השירותים צריכים להשאר אבל בידי הרשויות המקומיות, ששם הפיקוח גדול יותר, ששם יש ראש מועצה שיותר מפחד מגרעון, ששם אפשר לשלוט על כמות הכספים המועברים, וששם המשכורות נמוכות יותר.
ישראל כץ: חבר הכנסת רז, זאת אומרת שאתה בעד?
אמנון כהן: אם נלך לפי התזה ששירותי הדת יועברו לרשויות המקומיות, אז רשות מקומית תתן עדיפות לחינוך ולרווחה.
אמנון כהן: יכול להיות מצב שראש עיר יגיד: זה יותר חשוב לי, זה פחות חשוב לי.
אמנון כהן: אני מאמין שהנושא הזה ירד מסדר היום, כי יש דברים שדנים בהם היום ועוד לא קיבלו בהם החלטה.
אמנון כהן: לעצם הדיון, יכול להיות שחבר הכנסת גפני צודק שצריך לעשות איזו שהיא רוויזיה ובדיקה כללית בנוגע לשירותים כאלה ואחרים.
אמנון כהן: מה שמוצע כרגע יביא למצב של ביטול שירותי דת במדינת ישראל בהדרגה.
אמנון כהן: אני מאמין שהממשלה תוציא את זה מחוק ההסדרים.
אמנון כהן: אני בעד לפצל את החוק, לבדוק את הנושאים לעומקם.
יעקב ליצמן: ההצעה הזאת היא בעצם פיצוץ משרד הפנים.
יעקב ליצמן: אם מכניסים לרשויות המקומיות את המועצות הדתיות, אז צריך ביקורת, צריך אגף תקציבים.
יעקב ליצמן: לא ראיתי כאן שמוסיפים למשרד הפנים כוח אדם כדי לטפל בכל הדברים האלה.
יעקב ליצמן: זה סתם איזה גימיק.
יעקב ליצמן: אם יש מועצה דתית, אז צריך לקבוע לה תקציבים.
יעקב ליצמן: יכול להיות שיש ראש עיר שמאוד רגיש לנושא מקוואות, אבל יש גם ראש עיר שבשבילו לתקן גינה זה יותר חשוב.
יעקב ליצמן: אם זאת רשות עצמאית, אז ברור לה שהיא דואגת לדבר הספציפי.
מוסי רז: אבל אולי הוא יעדיף את הגינה מאשר לתמוך בבני-עקיבא שיצאו להפגנה.
יוסף יצחק פריצקי: הרב ליצמן, לפי הגישה שלך, לראש עיר בכלל לא צריך להיות שיקול דעת, כי הוא צריך להחליט בין חינוך ובין רווחה.
יוסף יצחק פריצקי: מה, גם את זה הוא לא מחליט?
יעקב ליצמן: יש גם מקרים קיצוניים, כמו להחליט בין רווחה, למשל, ובין לתקן איזה שאלטר באיזה שהוא מקום.
יעקב ליצמן: האוצר התחיל עם המשפחות ברוכות הילדים, ראה שזה לא מסתדר לכן הוא עבר לטפל במתים.
אבשלום וילן: אני תומך בחוק הזה.
אבשלום וילן: אני חושב שההצעה של חבר הכנסת גפני היא הצעה נכונה.
אבשלום וילן: אני מבדיל הבדלה ברורה בין משרד העסקנים הדתיים לבין צרכי הדת של אנשים דתיים – יהודים, מוסלמים, נוצרים.
אבשלום וילן: אני בעד לספק צרכים דתיים במדינה מתוקנת לכל מי שרוצה, ובצורה ראויה.
אבשלום וילן: אני כאיש הדרום קיבלתי תלונות משורה שלמה של מושבים דתיים על מועצות דתיות.
אבשלום וילן: כחבר כנסת חילוני תושב האיזור פעלתי לשנות.
אבשלום וילן: אני לא רוצה להגיד איזה תשובות קיבלתי מהפקידים.
אבשלום וילן: עד לשר הגעתי.
אבשלום וילן: בושה וכלימה.
אבשלום וילן: מר נתנזון, אני חושב שאתם עושים את השגיאה הכי גדולה שלכם שאתם ממשיכים בהתבדלות הזאת.
אבשלום וילן: אם התזה שלך נכונה, אז כל קצין גבוה בצבא שיש לו כיפה שופטים אותו על פי הכיפה ולא על פי כישוריו.
אבשלום וילן: אחרי 53 שנות מדינת ישראל אני לא רואה ראש עיר ממרצ שלא נותן שירותי דת לתושביו.
אבשלום וילן: הכספים האלה מגיעים כדין וכחוק.
אבשלום וילן: אנחנו צריכים לעשות מאבק משותף נגד השחיתות ונגד התפיסה שעבר זמנה בטל קורבנה, ולכן אתמוך בזה.
ישראל כץ: תקציב משרד הדתות והסמכויות שמחולקות בין המשרדים השונים זה מקשה אחת.
ישראל כץ: אני לא מעלה על דעתי מצב שנגיע ליום ראשון הבא בלי שהדברים יהיו ברורים.
ישראל כץ: אני אומר את זה מתוך רצון טוב לאפשר לממשלה להסדיר את כל העניינים שהיא סיכמה, היא חתמה והיא מחוייבת להם.
ישראל כץ: המצב הזה שמגיע לפה כל משרד ממשלתי עם עמדה שונה זה דבר שמקשה על חברי הוועדה.
ישראל כץ: עוד לא קיבלתי פנייה משר האוצר לגבי נושא משרד הדתות.
ישראל כץ: זה בעצם לב העניין.
ישראל כץ: אני פונה לנציגי הממשלה ומבקש שכל המכלול הזה של משרד הדתות וחוק ההסדרים יובא כעמדה מוגמרת כדי שנוכל להתייחס אליה בצורה ראויה ומכובדת.
ישראל כץ: זכותה של הכנסת לדעת את עמדת הממשלה המעודכנת.
ישראל כץ: הממשלה צריכה להודיע לנו מה היא רוצה בעניין הזה.
ישראל כץ: היא צריכה להודיע לנו עוד לפני יום ראשון, כדי שנגבש את עמדתנו בנושא הזה.
משה גפני: פקידי האוצר, עם כל הכבוד, לא יכולים לשחק השבוע ראש קטן.
משה גפני: הם צריכים לעדכן את שר האוצר.
משה גפני: אי אפשר לבוא ולומר: זה מה שעבר בקריאה ראשונה, לא מעניין אותנו שום דבר חוץ מזה.
ישראל כץ: זה נראה לי יותר ממוזר אם נצטרך להצביע על דבר שהוא בניגוד לעמדת הממשלה החדשה.
ישראל כץ: זה יהיה דבר שהוא אבסורדי.
ישראל כץ: אנחנו רוצים כמה שיותר נושאים שיכנסו לבסיס התקציב.
ישראל כץ: סעיף 11 – תיקון חוק הכניסה לישראל.
אנה שניידר: חוק הכניסה לישראל משנת 1952 מסדיר בין היתר את סדרי הכניסה לישראל.
אנה שניידר: סעיף 7 לחוק קובע: "לא ייכנס אדם לישראל אלא באחת מתחנות הגבול שקבע שר הפנים בצו, ולאחר שהתייצב שם לפני קצין ביקורת הגבול והציג בפניו דרכון או תעודת מעבר ברי תוקף.
אנה שניידר: " סעיף 8 קובע כי כל מי שנכנס לישראל חייב למסור לקצין ביקורת הגבולות את הפרטים שקבע שר הפנים לגבי עצמו או לגבי אנשים שהוא מכניס לישראל, וקצין ביקורת הגבולות רשאי לעכב את כניסתו של אדם עד לבירור אם הוא רשאי או לא.
אפי אושעיה: מה זה קשור לתקציב?
אנה שניידר: את הקשר לתקציב תסביר הממשלה.
עופר לינצ'בסקי: מטרת הסעיף היא לאפשר מצב שבו בקרי הגבולות – אלה שיושבים מקדימה ובודקים את הדרכונים – יהיו אנשים שמועסקים על ידי רשות שדות התעופה.
עופר לינצ'בסקי: היום המצב הוא שבקרי הגבולות מועסקים על ידי המשטרה, כלומר מתוקצבים בתקציב המדינה בתקציב הוצאה.
עופר לינצ'בסקי: כיוון שרשות שדות התעופה היא זאת שנושאת באחריות לרמת השירות בכל המכלול של נתב"ג, היא גם זו שצריכה להעסיק את אותם אנשים שיושבים בביקורת הגבולות.
אפי אושעיה: מי מממן את זה היום?
עופר לינצ'בסקי: הקו הקדמי מתוקצב במשטרה בתקציב הוצאה, כאשר המשטרה שולחת חשבוניות לרשות שדות תעופה שחלקן משולמות וחלקן לא.
עופר לינצ'בסקי: אלה שיושבים מאחור מתוקצבים מתקציב המדינה.
אפי אושעיה: ובמצב החדש?
עופר לינצ'בסקי: במצב החדש כל הקו הקדמי, שזה עשרות בקרי גבול, יועסקו ישירות על ידי רשות שדות התעופה, כלומר לא יעברו דרך תקציב המדינה.
אפי אושעיה: מאיזה תקציב?
עופר לינצ'בסקי: תקציב רשות שדות התעופה.
עופר לינצ'בסקי: היום זה משולם על ידי תקציב המדינה בתקציב הוצאה.
עופר לינצ'בסקי: חלקו מחייב את רשות שדות התעופה.
ישראל כץ: מה ההפרש בין מה שמחוייב לבין מה שמשולם?
עופר לינצ'בסקי: כ-25 מיליון שקל.
אבי קוסטליץ: מדובר במצב א-נומאלי.
אבי קוסטליץ: האחריות על ביקורת הגבולות היא במשרד הפנים.
אבי קוסטליץ: רמת השירות והמימון העקיף, כמו שאמר עופר, היא על רשות שדות התעופה.
אבי קוסטליץ: אנחנו כבר הרבה זמן מבקשים שהפעולה הטכנית הזאת, שהיום, אגב, מתבצעת בחלקה על ידי המכשירים הביומטרים, תבוצע באמצעותנו.
אפי אושעיה: ואתם תשאו בעלות?
אבי קוסטליץ: של הקו הקדמי.
אפי אושעיה: זה 25 מיליון שקל?
אבי קוסטליץ: המספרים הם פונקציה של עלויות של כוח אדם.
אבי קוסטליץ: אנחנו מאמינים שכשאנחנו נעשה את זה המספרים יהיו שונים.
אבי קוסטליץ: הנושא הזה עמד לפני תחולתו במאי 1999, אבל הוא לא הושלם משום שהיתה התנגדות בממשלה.
אבי קוסטליץ: אנחנו תומכים בתיקון כמו שמוצע.
אבי קוסטליץ: לוחות הזמנים לא כתובים כאן.
אבי קוסטליץ: בהתרעה קצרה של 30 יום אנחנו יכולים לעשות את זה.
ישראל כץ: יש הבהרה לגבי לוחות הזמנים?
עופר לינצ'בסקי: זה סעיף שמאפשר את זה מבחינה חוקית.
אבי קוסטליץ: מתוך ידיעותי מהגופים האחרים, הגמישות להפעיל את זה מהר היא פחותה מהגמישות שאני הצגתי של 30 יום.
אבי קוסטליץ: אני יודע שמדברים על שנה הבאה, כי יש פה בעיות מחשוביות לא פשוטות בהעברה מהמשטרה למשרד הפנים.
אבי קוסטליץ: כך או כך משרד הפנים יהיה הגוף המנחה.
אביטל שטרנברג: הוא לא יהיה הגוף המנחה.
אביטל שטרנברג: מדובר בקו קדמי בלבד, דהיינו העבודה הטכנית.
אביטל שטרנברג: ברגע שיש צורך להחליט החלטות שהן שאלות של ריבונות, כמו מי נכנס ומי לא נכנס לישראל, זה עובר אחורה לאנשים שהם עובדי מדינה.
אבשלום וילן: כלומר בתיה כרמון תמשיך לפסוק?
אביטל שטרנברג: בוודאי.
ישראל כץ: אני מניח שיש הסכמה מקיר לקיר לגבי הנושא הזה.
משה גפני: אני מסכים לעניין הזה, אני רק לא מבין למה זה מופיע בחוק ההסדרים.
אנה שניידר: התיקון העיקרי מתייחס לסעיף 15 לחוק, שזה סעיף מסגרת.
אנה שניידר: הסעיף כפי שהוא מופיע היום: "שר הפנים רשאי למנות קציני ביקורת גבולות לצורך חוק זה, והודעה על כך תפורסם ברשומות.
אנה שניידר: " התיקון בפיסקה 3 שמונח לפנינו אומר: "ובשדות התעופה המנויים בתוספת לחוק רשות שדות התעופה, שהן תחנות גבול - בקרי גבולות שיועסקו באמצעות רשות שדות התעופה, ויהיו כפופים לקציני ביקורת הגבולות בכל הנובע לתיפקודם המקצועי;" זה סעיף מסגרת שמאפשר לשר הפנים להעביר את הסמכות למנות את הקו הקדמי לרשות שדות התעופה ולא פוגע בסמכויות העקרוניות של קביעה מי נכנס לישראל ומי לא.
סמדר אלחנני: ההחלטה הקריטית זה מי עובר מהקו הקדמי לקו האחורי.
סמדר אלחנני: זה מה שקובע.
סמדר אלחנני: מי מחליט מהו קריטי לעבור לקו האחורי?
אביטל שטרנברג: קציני ביקורת הגבולות, שהם אנשי משרד הפנים.
סמדר אלחנני: אבל את אומרת שאת הקו הקדמי מישהו אחר יעשה.
אביטל שטרנברג: הם כפופים לקציני ביקורת הגבולות.
סמדר אלחנני: זה רק מה שעולה מהמחשב?
סמדר אלחנני: יש שיקול דעת או אין שיקול דעת?
אבי קוסטליץ: זה יהיה יותר טוב מאשר במכשיר הביומטרי.
אבי קוסטליץ: איך מחליט המכשיר הביומטרי?
אבי קוסטליץ: יש כללים, יש קריטריונים ויש כוכביות.
סמדר אלחנני: אבל יש סוג מסויים של אנשים שאתה יכול להעביר במכשיר הביומטרי.
אבי קוסטליץ: רק ישראלים מגיל מסויים.
אבי קוסטליץ: אותם אנשים מקבלים תדרוך והם ידעו את מי לשאול.
ישראל כץ: המדינה רוצה את זה כי זה חוסך לה כסף, והרשות מסכימה לזה כי זה יכול לייעל את העבודה.
אפי אושעיה: חוץ מזה שזה בחוק ההסדרים, הכל בסדר.
אבשלום וילן: אני חושב שהגישה שלכם נכונה.
אבשלום וילן: אם זה מקצר את הסבל של האזרחים, זה שווה, למרות שזה לא תקני להכניס את זה בחוק ההסדרים.
אבשלום וילן: לא יכול להיות אדם אחד, מוכשר ככל שיהיה, שיפסוק.
אבשלום וילן: משרד החוץ עדכן אותי בלא מעט מקרים של אנשים שרצו להתנדב לישראל, ורק בגלל שצבע עורם היה שחור או אחר נמנעה כניסתם לישראל.
אבשלום וילן: היו בושות גדולות מאוד ביחסי החוץ של ישראל רק בגלל שאדם אחד פסק.
אבשלום וילן: אני מציע שתתנו את דעתכם על כך, כדי שהחולייה האחרונה הזאת תפתר.
אבי קוסטליץ: אחת הבעיות היא רמת שירות.
אבי קוסטליץ: את כל התלונות, את כל הביקורות אנחנו מקבלים ולנו אין שום say.
ישראל כץ: תודה לכם.
ישראל כץ: סעיף 25(3)-(8) – תיקון חוק התכנון והבנייה.
אבי גפן: מדובר על סעיף 25(3)-(8).
אבי גפן: התיקונים האלה מתייחסים בעיקר לפרוייקטים של פינוי ובינוי.
אבי גפן: יש בזה יתרונות גם בצד התכנוני של עיבוי מרכזי ערים ושמירה על שטחים פתוחים מחוץ לערים, וגם בצד של ייצור תשתיות וכדומה.
אבי גפן: העניין הזה מתוקצב בתקציב המדינה.
אבי גפן: לפני בערך שנה וחצי עד שנתיים היתה ועדה בין משרדית שגיבשה שורה של המלצות בנושא של פינוי ובינוי.
אבי גפן: חלק מהמלצות הוועדה היו תיקוני חקיקה.
אבי גפן: אנחנו מקצים תקציבים במשרד הבינוי והשיכון לטובת קידום ותכנון של פרוייקטים של פינוי ובינוי.
ישראל כץ: מה השינוי בין הפינוי והבינוי החדש למה שקיים היום?
אבי גפן: היום אפשר לעשות פרוייקטים של פינוי ובינוי גם בלי מעורבות ממשלתית.
אבי גפן: תיקוני החקיקה שמובאים כאן נועדו להעמיק את הפרוצדורה.
אבי גפן: חלק מהתיקונים מתבסס על המלצות של ועדה בין-משרדית שהמליצה לתקן את החקיקה.
ישראל כץ: במה זה ישנה?
אבי גפן: יש תיקונים ספציפיים שתיכף אציין אותם.
אבי גפן: מוקצים לעניין הזה תקציבים כנגד פרוייקטים שמוגשים.
ישראל כץ: מה זה ישנה את הדרך שבה מתבצע הפרוייקט הזה של פינוי ובינוי?
ישראל כץ: למי זה עוזר?
ישראל כץ: על מי זה מכביד?
ישראל כץ: האם יש לזה עלות תקציבית?
אבי גפן: עד לפני כשנה לא היה מסלול מוגדר עם תמיכה תקציבית לתמיכה וקידום של פרוייקטים של הרשויות המקומיות.
ישראל כץ: היו פרוייקטים כאלה בעבר?
אבי גפן: כן, אבל היום יש פרוייקטים שיקבלו ליווי תקציבי של הממשלה בכל מה שקשור להליכי התכנון.
ישראל כץ: לא לסיוע בבינוי מבנים.
ישראל כץ: באיזה סכום מדובר?
דוד עמר: במקרה הטוב מדובר על מיליון שקל לעיר.
אבי גפן: יש הרבה פרוייקטים שנכנסים למסלול הזה, תלוי בגודל המתחם שלהם.
ישראל כץ: איך זה יפשט, ייעל וימריץ את הפרוייקטים האלה?
אבי גפן: להערכתנו השלב הכי מכריע בתהליך של קידום פרוייקטים הוא השלב התכנוני.
אבי גפן: כל מי שיושב במתחם של פינוי ובינוי ידע בדיוק מה אפשר לעשות שם, מה הזכויות שנגזרות מהפרוייקט ויהיה מעורב ברמת התכנון של הפרוייקט.
ישראל כץ: מה המעמד של הדייר בפרוייקט כזה?
אבי גפן: אם יש דייר סרבן שלא רוצה להתפנות מפרוייקט כזה, הוא ישאר.
ישראל כץ: מה המעמד מבחינה חוקית?
אמנון כהן: החוק הזה שייך לוועדה מקצועית שמבינה בדברים האלה.
אמנון כהן: מה הדחיפות להביא את זה בחוק ההסדרים?
אמנון כהן: אני צריך ללמוד את זה לעומק.
ישראל כץ: ההערה שלך נכונה כמעט לגבי כל סעיף וסעיף.
יחזקאל לביא: הצעת החוק משנה את חוק התכנון והבנייה.
אבי גפן: הדברים מתפרסים מסעיף קטן (3)-(7).
אבי גפן: התיקון שיש בסעיפים האלה נועד לאפשר מצב שאם הממשלה, על סמך המלצה של הוועדה הבין-משרדית, מחליטה להכריז על מתחם מסויים כמתחם לפינוי ובינוי, יהיה ניתן להכריז על המתחם הזה כמתחם טיפול מיוחד לעניין חוק התכנון והבנייה, שזה אומר ועדה מיוחדת לפי חוק התכנון והבנייה.
אבי גפן: יש בתוך החקיקה גם אפשרות להקים את הוועדה המיוחדת ואת הרכבה.
יעקב ליצמן: במה זה נוגע לתקציב?
יעקב ליצמן: הוחלט כאן שכל דבר שלא נוגע ישירות לתקציב יפוצל.
יעקב ליצמן: מה זה שייך ישירות לתקציב?
אבי גפן: לא הייתי שותף לסיכומים שלפיהם דנים היום בסעיפים, העובדה היא שדילגנו על סעיף 25(1) ו-(2).
אבי גפן: הדברים האלה קשורים לתקציב, כי קיימים תקציבים במשרד הבינוי והשיכון, כמו שציינתי קודם, שמיועדים לקידום פרוייקטים של תכנון ובנייה.
אבי גפן: התקציבים האלה הוקצו על סמך המלצות של ועדה בין משרדית, שהלכה ובחנה את העניין של פינוי ובינוי והמליצה המלצות כיצד ניתן לקדם את הפרוייקטים האלה.
אבי גפן: בין יתר ההמלצות שלה היו גם נושאים שקשורים להקמת ועדה מיוחדת.
אבי גפן: זאת הסיבה שאנחנו מביאים את זה כמכלול אחד.
אבי גפן: יש השלכות תקציביות, כי הוועדה במשרד השיכון מקצה כספים לפרוייקטים של פינוי ובינוי שהוגשו לוועדה.
יחזקאל לביא: בתשובה למה שאמר אבי גפן כאן שזאת החלטת ממשלה, אכן זאת החלטת ממשלה ששר הפנים דאז התנגד לה.
יחזקאל לביא: כתוצאה מהתנגדותו של שר הפנים דאז אין בתוך הצעת החוק הזאת את חוות הדעת האמיתית של משרד הפנים.
יחזקאל לביא: למה הוא התנגד לה?
דינה רצ'בסקי: כעיקרון, עמדת המועצה הארצית היא לתמוך בפינוי ובינוי, בעיבוי הבנייה בערים, אבל בדרך שבה זה מוצע יש פגמים גם מבחינה תכנונית וגם מבחינת המנגנון התפעולי של הקמת הוועדות האלה.
דינה רצ'בסקי: על פי חוק התכנון והבנייה הממשלה צריכה להתייעץ במועצה הארצית לתכנון ובנייה לפני שהיא עושה שינויים.
דינה רצ'בסקי: המהלך הזה לא מתקיים.
דינה רצ'בסקי: לגבי הנימוקים התכנוניים, לכל תוכנית של פינוי ובינוי יוכלו להתאים את הוועדה המיוחדת הזאת.
דינה רצ'בסקי: מדוע פתאום מהפסיפס הזה של תוכניות יחליטו להוציא תוכניות מסויימות?
דינה רצ'בסקי: אם זה ידון בוועדה שונה זה יצור נתק ואי התאמה.
דינה רצ'בסקי: לצערנו, ללמעלה מ-70% מהרשויות המקומיות אין תוכניות מתאר מקומיות מעודכנות.
דינה רצ'בסקי: כל פעם הדיון יהיה נקודתית ולפי יוזמה כזאת או אחרת.
דינה רצ'בסקי: הבעיות הן בעיקר בעיות תפעוליות.
דינה רצ'בסקי: אנחנו יודעים שאם מקימים מוסד תכנון נוסף, כמו שמוצע פה בהצעה, המוסד הזה ימנה 7 חברים הכוללים נציגי משרדי ממשלה, נציגי אותה רשות מקומית שבה מדובר ומהנדס שיש לו זכות הצבעה.
דינה רצ'בסקי: יש לנו היום קושי לזמן נציגים.
דינה רצ'בסקי: יש את תיקון 43 לחוק התכנון והבנייה, שאומר שחבר במוסד תכנון זה עיסוק בלעדי.
דינה רצ'בסקי: כל משרדי הממשלה באופן גורף ושוטף, אחת לשנה, פונים לשר הפנים כדי שיאפשר להם לעשות את שני התפקידים.
דינה רצ'בסקי: אם מבקשים שאלה ישבו בישיבות נוספות, במוסדות נוספים, אז צריך לתגבר את משרדי הממשלה.
דינה רצ'בסקי: לוועדה המחוזית יש לוח ישיבות קבוע ושוטף, לפחות אחת לשבוע.
דינה רצ'בסקי: יש את סעיף 260 בחוק שמאפשר לקבל קדימות בדיון בתוכנית מטעם המדינה.
דינה רצ'בסקי: לדעתי אין שום בעיה לתקן ולומר שכל תוכנית פינוי ובינוי תקבל קדימות.
דינה רצ'בסקי: מדברים על להקים ועדה חדשה, לעשות מינויים,לפרסם אותם.
דינה רצ'בסקי: דם ללשכות התכנון עצמן.
דינה רצ'בסקי: חדות הקבלנים, אתם בעד?
דינה רצ'בסקי: י
ההודה קראוזה: אנחנו בעד, רק עם מספר תיקונים.
ההודה קראוזה: כשמדברים על פינוי ובינוי, מדברים על בתים טוריים או בנייני קומות במרכזי הערים שנבנו בשיטות בנייה ישנות, עם מערכות ביוב ומים שחבל על הזמן.
ההודה קראוזה: בפועל לא נעשות עיסקאות של פינוי ובינוי.
ההודה קראוזה: אם הממשלה משקיעה כספים בנושאי פינוי ובינוי, אז לקבלנים יש תפקיד נכבד ולשילטון המקומי יש תפקיד נכבד.
ההודה קראוזה: הדברים שדינה אמרה הם נכונים, אבל כשאני צריך לבחור בין הרע שהיא הציגה אותו לרע הקיים, עדיין הרע במיעוטו זה מה שהולכים לעשות.
ההודה קראוזה: ור וביזור של מוסדות תכנון,
נתן מאיר: צר לי לחלוק על משרד הפנים, אבל עמדת השילטון המקומי היא בעד ההצעה הזאת.
יחזקאל לביא: אנחנו רק הסברנו מדוע משרד הפנים התנגד להצעה הזאת בזמנו.
נתן מאיר: יש שני סוגי ועדות: ועדה כללית ארצית לנושא פינוי ובינוי, ששמענו מהתאחדות הקבלנים שהם רוצים להצטרף אליה כי הם לא מיוצגים, ויש את הוועדות המקומיות.
נתן מאיר: אני חושב שהשילטון המקומי צריך להיות שותף בוועדה הארצית.
נתן מאיר: עם כל הכבוד להתאחדות הקבלנים, הם גוף פרטי.
נתן מאיר: לגבי ועדות הערר המיוחדות, המדינה הלכה פה בלוגיקה שלא מתאימה למקרה הזה.
נתן מאיר: הם לקחו את הרכב הוועדה המיוחדת מחוק התכנון והבנייה ואמרו שהוועדה המיוחדת שלהם תהיה באותה לוגיקה, דהיינו עם רוב לנציגי ממשלה.
נתן מאיר: הלוגיקה פה היא לא שווה.
נתן מאיר: ועדה מיוחדת, לפי חוק התכנון והבנייה, באה לקצר הליכים.
נתן מאיר: ההגיון שלה מתאים יותר לדברים ברמת המחוז שרוצים להריץ קדימה.
נתן מאיר: ענייני פינוי ובינוי הם פרוייקטים ספציפיים, הם עניינים מקומיים.
נתן מאיר: לא יעלה על הדעת שהוועדה המקומית תעמוד בפני סיכון על ידי כך שגוף תכנוני שאין לו בה רוב יקבל החלטות עבורה ובמקומה.
יהודה זמרת: זה מה שקורה בוועדה המחוזית היום.
נתן מאיר: ענייני פינוי ובינוי הם עניינים מקומיים, ולכן ההגיון צריך להיות להגביר את נציגי הוועדה המקומית ואת נציג הרשות המקומית בוועדה המיוחדת כך שיהיו הרוב.
אפי אושעיה: האם יש נציגות לשילטון המקומי?
נתן מאיר: יש, אבל הם במיעוט.
דלית דרור: אני מבקשת שהוועדה תשאיר את ההרכב כפי שמוצע על ידי הממשלה.
ישראל כץ: האם אתם מוכנים לשקול צירוף נציגי מרכז שילטון מקומי לוועדה?
דלית דרור: אני מבקשת לא לצרף נציג מהתאחדות הקבלנים והבונים שלא קיים במוסדות תכנון אחרים.
דלית דרור: לא מתקבל על הדעת שהם יהיו בגוף שצריך להפעיל שיפוט על הפרוייקטים שהם מציעים.
דלית דרור: לגבי מרכז השילטון המקומי, יש נציגות לשילטון המקומי.
דלית דרור: באשר לרוב שיש לנציגי הממשלה, זהו המצב בוועדה המחוזית.
ישראל כץ: יש נציג בגוף המוצע?
דלית דרור: בסעיף 35(ב) יש 3 נציגים של הרשות המקומית, שבמקומה נמצא מתחם הבינוי והפינוי.
ישראל כץ: יש כאן טיעון שבוועדה הארצית אין נציג.
ישראל כץ: הייתי מבקש שיתווסף נציג אחד בגוף הארצי ששייך למרכז שילטון מקומי.
נתן מאיר: אנחנו רוצים שני נציגים של השילטון המקומי בוועדה הארצית מכיוון שיש שם רק נציגי ממשלה.
ישראל כץ: יש כאן בקשה לצרף שני נציגים לוועדה הארצית.
ישראל כץ: הם עדיין יהיו במיעוט אבל ידעו מה קורה שם.
ישראל כץ: אם אחד לא יבוא, השני יגיע.
אפי אושעיה: לפחות הם יוכלו להשמיע את ההשגות שלהם.
ישראל כץ: אני מניח שאין התנגדות לדבר הזה.
אפי אושעיה: אני מקבל את הסיכום שלך.
אפי אושעיה: בוועדה המקומית יש ביטוי לשילטון המקומי, וזה בסדר גמור, ובארצי צריך להוסיף להם שניים על-מנת שיבואו לידי ביטוי.
אפי אושעיה: האם לא נכון לתת לנציגי התאחדות הקבלנים, שזה גוף נבחר, נציגות בוועדה המקומית?
דלית דרור: באף מוסד תכנוני אין להם נציגות.
אפי אושעיה: אני ממליץ שלא נשנה הנחות יסוד במחטף של חוק ההסדרים.
אפי אושעיה: יכול להיות שבזה נצטרך לדון בוועדת הפנים בצורה מסודרת.
אנה שניידר: פיסקה (8) בסעיף 25 מתייחסת לנושא אחר.
ישראל כץ: למה היא מתייחסת?
אנה שניידר: לתשלום קנסות.
אנה שניידר: "הכרזה על מתחם פינוי ובינוי במרחב תכנון מיוחד" 33א(א) הממשלה רשאית, בהמלצת הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף קטן (ד), להכריז, בצו (להלן – צו הכרזה), על שטח בעל מתחם לפינוי, לבינוי או לעיבוי הבניה (להלן – ומתחם פינוי ובינוי).
אנה שניידר: (ב) תוקפו של צו ההכרזה יהיה לתקופה שנקבעה בו אך לא יותר משש שנים מיום תחילתו.
אנה שניידר: (ג) הכריזה הממשלה בצו על מתחם פינו ובינוי לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאית היא, בהסכמת הרשות המקומית שבתחומה נמצא המתחם, להחליט כי המתחם יהווה מרחב תכנון מיוחד; הודעה על החלטה כאמור תפורסם ברשומות.
אנה שניידר: (ד) הממשלה תמנה ועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי ואלה חבריה: (1) נציג שר הבינוי והשיכון, והוא יהיה היושב ראש; (2) נציג שר הפנים; (3) נציג שר האוצר; (4) נציג השר לאיכות הסביבה; (5) נציג שר התחבורה; (6) נציג ראש הממשלה; (7) נציג מינהל מקרקעי ישראל שימונה בהמלצת השר האחראי על מינהל מקרקעי ישראל.
אנה שניידר: (ה) החליטה הממשלה לפי הוראות סעיף קטן (ג) כי מתחם פינוי ובינוי יהווה מרחב תכנון מיוחד, יחולו הוראות חוק זה החלות לגבי מרחב תכנון מיוחד ככל שאין בסימן זה הוראה מפורשת אחרת.
ישראל כץ: ב(ד) הוספנו את נציגי השילטון המקומי?
אנה שניידר: תהיה פיסקה (8) בסעיף קטן (ד) שיהיה בה כתוב: שני נציגי השילטון המקומי.
אנה שניידר: (ג) אחרי סעיף 35 יבוא: 35א "הרכב ועדה מיוחדת לעניין מתחם פינוי ובינוי.
אנה שניידר: על אף הוראות סעיף 34, הרכב הוועדה המיוחדת, לעניין מרחב פינוי ובינוי המהווה, לפי הוראות סעיף 33א, מרחב תכנון מיוחד יהיה: (1) שני נציגים של שר הפנים, שאחד מהם יהיה יושב ראש ולפחות אחד מהם יהיה בעל הכשרה מקצועית בענייני תכנון ובנייה; (2) נציג אחד של שר הבינוי והשיכון; (3) נציג אחד של השר לאיכות הסביבה; (4) נציג אחד של שר התחבורה; (5) נציג אחד של שר הביטחון; (6) נציג אחד של מינהל מקרקעי ישראל, שימונה על ידי השר האחראי על מינהל מקרקעי ישראל; (7) שלושה נציגים של הרשות המקומית שבתחומה נמצא מתחם הפינוי והבינוי, וכן מהנדס הרשות המקומית המכהן כמזכיר הוועדה המיוחדת";
אפי אושעיה: במקום "המכהן" צריך להיות "שיכהן".
נתן מאיר: "שיכהן גם כמזכיר הוועדה".
אנה שניידר: אנחנו מוסיפים את המילה "גם", כדי שיהיה ברור שהוא חבר הוועדה וגם מזכיר הוועדה.
משה גפני: מה ההבדל בין שתי הוועדות?
דוד עמר: ועדה אחת בוחנת את כל הפרוייקטים ומדרגת אותם, והוועדה השנייה זה כבר בפועל.
אנה שניידר: פיסקה (5) בעמוד 73 מתייחסת לסעיף 36 לחוק התכנון והבנייה שדן בסמכויות ותפקידים.
אנה שניידר: בסעיף קטן (ב) כתוב: "במרחב תכנון מיוחד תהיה רשות רישוי מיוחדת; רשות רישוי כאמור תהיה מורכבת מיושב-ראש הוועדה המיוחדת וממזכיר הוועדה.
אנה שניידר: " עכשיו מבקשים להוסיף בסוף הסעיף: "היה מרחב התכנון המיוחד מתחום פינוי ובינוי לפי הוראות סעיף 33א, תהיה רשות הרישוי – הוועדה המקומית".
אנה שניידר: פיסקה (6) מתייחסת לסעיף 72, שמדבר על תוכנית מתאר מיוחדת.
אנה שניידר: הריישה של הסעיף קובעת: "תוכנית מתאר שהוכנה על ידי ועדה מיוחדת טעונה אישור שר הפנים והמלצת שר הבינוי והשיכון, ולעניין זה יהיו לשר הפנים כל הסמכויות לפי סעיף 109".
אנה שניידר: מה שמבקשים כאן זה למעשה תיקון טכני שמתחייב מהתיקונים הקודמים.
אנה שניידר: פיסקה (7) מתייחסת לסעיף 74, שדן בערר על החלטות אחרות.