GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי ישי: בחירת הזוכים צריכה להיות בין אפריל ליוני השנה.
יוסי ישי: אבל השורה התחתונה היא שמים מותפלים יהיו באוקטובר 2003 בהיקף של 115 מיליון קו"ב.
יוסי ישי: יכול להיות שאם יכניסו גוף אחר, כמו "מקורות", אפשר לזרז.
יוסי ישי: אני לא רוצה להיכנס לזה.
יוסי ישי: הדבר הכי משמעותי שנעשה מבחינת החקלאות הוא כל הטיפול בקולחין.
יוסי ישי: התקבלה החלטה אמיצה שנותנת 60% מענק למפעלים להולכה של קולחין.
יוסי ישי: ישנה מערכת מאוד מסודרת, שעובדת יפה מאוד, של מר אלי רונן, בכל מה שקשור בטיוב ובהקמת מט"שים (מפעלי טיהור שפכים).
יוסי ישי: המערכת כולה נרתמת.
יוסי ישי: אני יכול להגיד מאוד בזהירות, כמעט ואין חסמים במערכת.
יוסי ישי: אולי שמעתם אתמול בתקשורת שעוד 4 מפעלים אושרו.
יוסי ישי: זה עובד בצורה שונה מאשר בעבר.
יוסי ישי: בכל מקרה, כל פעולה כזאת לוקחת זמן.
יוסי ישי: גם אם כולם רוצים לעשות את הכל, כדי להקים מערכת כזאת - אישורים, תכנונים, ביצוע - זה לוקח שנים.
יוסי ישי: כדי לא למוטט את החקלאות ברמת קיצוץ של 50% לא תהיה ברירה, וכך אציע לחברי, לבצע כל מיני מעקפים קצרים.
יוסי ישי: לדוגמא, התוכנית להשבת קולחין לגליל המערבי, שאמורה להציל את כל הגליל המערבי, מוכנה וכבר נשפטה אך מים יהיו רק בעוד שנתיים.
יוסי ישי: אם נחכה שנתיים, ברמת קיצוץ של 50%, מילא שהבננות ילכו אבל גם המטעים וכל הדברים האחרים ילכו.
יוסי ישי: יכול להיות שלא תהיה ברירה אלא לבצע השקעות, שאולי לא כל-כך מסתדרות עם התוכנית הכללית, להתקין צינור מסויים של X קילומטרים שמוביל מים ממאגר קיים, שהוא מרושת, שנכנסים אליו מים מטוהרים ונשפכים לוואדי.
יוסי ישי: זה יהיה יותר יקר וינפח את העלות אבל כך אפשר יהיה להציל את הגליל המערבי.
יוסי ישי: אם לא תהיה ברירה, זה יהיה חלק מהפתרונות.
יוסי ישי: זה החלק שאנחנו עושים במשותף.
יוסי ישי: אנחנו מעורבים, כששר החקלאות הוא חבר בוועדת השרים.
יוסי ישי: למשרד יש תוכניות בהיקף של 120 מיליון שקל - כספי מענק, שמיועדים לבצע היערכות המשרד בחקלאות הספציפית המקומית לקראת הקיצוץ של 2001.
יוסי ישי: אני חוזר לנושא השלישי.
יוסי ישי: גם בשנה שאין מספיק מים, שאנחנו במשבר במים, וגם בשנה בה אומרים חברי מהאוצר שאין מה להשקיע בהרחבת הייצור הצמחי כאשר ראינו מה שקרה בייצוא - אי אפשר לזנוח את הפריפריה.
יוסי ישי: אני מדבר על הערבה, על הבקעה, על בית-שאן, רמת הנגב, הגולן, גוש קטיף, גבול הצפון.
יוסי ישי: הפריפריה ברובה הגדול לא מושתתת על המערכת הארצית אלא על מערכות מקומיות שאין להן אלטרנטיבת שימוש ולכן משבר המים כרגע לא כל-כך משפיע עליהם.
יוסי ישי: תנאי הסחר יורדים כל הזמן.
יוסי ישי: כדי לשמר רמת הכנסה קבועה צריך להגדיל את הייצור כל הזמן.
יוסי ישי: בגלל הירידה ברווחיות, כדי שמשפחה תוכל לשרוד בערבה היא צריכה כל שנה להגדיל את הייצור, לא כדי להגדיל את ההכנסה אלא על מנת לשמור את ההכנסה.
יוסי ישי: לכן גם בשנים כאלה של מצוקה אין לנו ברירה, אנחנו צריכים להמשיך ולהגדיל את ההשקעות ולתמוך בהשקעות באיזורי פריפריה.
יוסי ישי: נושא נוסף שאי אפשר להתייחס אליו בשקט הוא כל עניין שמירת החקלאות בשטחים פתוחים.
יוסי ישי: אנחנו יודעים ששמירת השטחים הפתוחים זה לא רק חקלאות אלא גם איכות הסביבה, התיישבות ובטחון.
יוסי ישי: אבל הכי חשוב זה איכות הסביבה.
יוסי ישי: בשנת משבר כזאת של מים, בשנה שמחיר הכותנה ומחיר החיטה העולמי נמצאים בירידה, מקובל בכל העולם שצריך לתמוך, כדי להבטיח שהשטחים הפתוחים יעובדו ולא רק החממות הסגורות.
יוסי ישי: אם לא נתמוך, החקלאי לא יכסה את הוצאות הייצור שלו ולפיכך הוא לא יעבד.
יוסי ישי: בשנת 2000 תמכנו בשטחים הפתוחים.
יוסי ישי: בשנת 2001 נצטרך לתמוך עוד יותר.
יוסי ישי: הסיבה הפשוטה, אנחנו בשנת שמיטה.
יוסי ישי: כל החיטה של שנת השמיטה לא ניתנת להיות משווקת למאכל לטחנות הקמח בגלל היתר בד"ץ.
יוסי ישי: גם היתר מכירה לא פותר כאן את הבעיה.
יוסי ישי: לכן כל יבול החיטה השנה יצטרך ללכת למספוא.
יוסי ישי: הפער במחירים בין טון חיטה למאכל וטון חיטה למספוא הוא 40$.
יוסי ישי: נזדקק ל-40 מיליון שקל תמיכה כדי לכסות לחקלאים 90% מהוצאות הייצור שלהם.
עופר חוגי: תמכור לעזה.
יוסי ישי: הם מקבלים מארצות-הברית חינם.
שלום שמחון: תתחלף איתם.
יוסי ישי: בחלק באמת התחלפנו.
יוסי ישי: אם יהיה זמן אני אסביר לך איך התחלפנו.
יוסי ישי: עשינו איתם בארטרים.
יוסי ישי: כאשר אתה עובר למשקים גדולים, משקים יעילים שמפעילים יתרונות לגודל, העבודה העצמית היא כבר מרכיב ניהולי בלבד.
יוסי ישי: העבודה הופכת להיות תשומה.
יוסי ישי: במשק גדול, של 20, 30, 40 או 70 דונם חממות, במשק של 600-700 מיליון ליטר חלב - וכך אני יכול לעבור ענף, ענף - העבודה העצמית - בעל, אשה, ילד - זה כבר כוח האדם הניהולי והעבודה השכירה הופכת להיות תשומה, כמו מים וכמו דשן.
יוסי ישי: לא אכנס למספרים כי אין הרבה זמן.
יוסי ישי: כוח האדם השכיר בחקלאות מורכב מהרבה כוח אדם פלשתינאי.
יוסי ישי: בסך הכל הביקוש הוא לכ-70,000 עובדים, שמתוכם 18,000 עובדים זרים וכ-26,000 עובדים פלשתינאים.
יוסי ישי: דרך אגב, מספר העובדים הזרים בחקלאות הוא פחות או יותר קבוע, 18,000 במשך כל השנים, ובניגוד לענפים אחרים זו גם קבוצה שנשמרת, מקפידים עליה והיא לא בורחת ולא נוזלת לנו למקומות אחרים.
יוסי ישי: העובדים הפלשתינאים, שזה כוח העבודה הגדול שסיפק את שירותי הקטיף להדרים וכולי, בגלל המשבר הבטחוני איננו פה יותר.
יוסי ישי: החקלאות לא תוכל לשרוד אם לא ינתן פתרון כלשהו להשלמת העבודה השכירה לחקלאות.
ישראל כץ: מה הנוהל לגבי העובדים הפלשתינאים?
ישראל כץ: האם היום הם עובדים?
יוסי ישי: היום הם אינם לחלוטין.
ישראל כץ: מה קורה עם החלל הזה של 26,000 עובדים?
יוסי ישי: אנחנו נמצאים בפיגור אדיר בקטיף הדרים.
ישראל כץ: האם אין לכם הידברות עם המשרד לבטחון פנים או עם גורם אחר?
ישראל כץ: הרי מה האלטרנטיבה?
ישראל כץ: שאנשים מעסיקים באופן לא חוקי.
יוסי ישי: יש הידברות מלאה וגם בתקופות הסגר הכי חמורות נכנסו עובדים פלשתינאים, מלווים וצמודים.
יוסי ישי: גם בתקופות הקשות ביותר של הסגר, למשל כשענף הזיתים הלך להתמוטט, בגלל שכל מסיק הזיתים נעשה ב-3 שבועות, שכנענו את כולם להתיר לנו 300 עובדים פלשתינאים.
יוסי ישי: אבל זה מאוחר מדי, זה לא עובד.
יוסי ישי: היום אנחנו נמצאים במצוקה וקטיף ההדרים נמצא בפיגור אדיר.
ישראל כץ: נדמה לי שדיברו על הכנסת נשים פלשתינאיות לעבודה.
ישראל כץ: זה קיים בשוליים.
ישראל כץ: היום כבר לא אבל עד לפני שבוע זה היה קיים בשוליים.
ישראל כץ: המצב היום הוא חמור מאוד.
ישראל כץ: קטיף ההדרים בפיגור אדיר.
ישראל כץ: אבל יותר חמור מזה, כל העניין של הכנת המטעים.
ישראל כץ: מי נותן תשובות?
ישראל כץ: האם החקלאי הבודד שצריך להבריח אליו באופן לא חוקי מישהי שתעבוד אצלו?
יוסי ישי: אין תשובות.
יוסי ישי: כל הנסיונות שלנו להפעיל כוח אדם ישראלי, לסבסד את העובד הישראלי, כולם נכשלו.
יוסי ישי: העובד הישראלי לא מוכן לעסוק בחקלאות.
יוסי ישי: מה שקצת עוזר עכשיו הוא האישור להבאת 2,000 עובדים זרים נוספים לתקופת מעבר.
יוסי ישי: זה גם כן peanuts, אבל לפחות היום מנסים לתעל נכון כך שהם יעבדו בקטיף ובדברים כאלה, אבל המצב הוא חמור.
יוסי ישי: אנחנו נכנסים עכשיו לתקופה של הכנת המטעים, דילול פרחים, דילול פירות, גיזום, וזה כבר הכנת העונה הבאה.
יוסי ישי: המצב בקטע הזה הוא חמור.
ישראל כץ: מי הכתובת שלכם?
ישראל כץ: מי הכתובת שלך כמנכ"ל?
משה רז: אני אשאל אותה שאלה אבל קצת אחרת.
משה רז: איך אתה יודע שהם לא באו לעבודה בשבוע האחרון?
משה רז: הם פנו אליך?
משה רז: למי הם פנו?
יוסי ישי: בכל בעיה שיש לכל חקלאי במדינה הוא פונה למשרד החקלאות.
יוסי ישי: כל בעיה.
יוסי ישי: אם לחקלאי אין פועלים לקטיף, הוא פונה אלי ואומר לי: אתה כתובת שלי, תפתור לי את הבעיה.
יוסי ישי: כרגע חסרים 16,000 פועלים פלשתינאים.
משה רז: אבל בטח חלקם מגיעים, אם לא הרוב.
משה רז: הם מגיעים אבל רק 3 שעות אחרי הזמן.
עופר חוגי: האם ערביי ישראל לא עובדים בחקלאות?
יוסי ישי: הפלשתינאים הם לא האלטרנטיבה שלהם אז הם מתפנקים.
עופר חוגי: האם הם באים לעבודה?
יוסי ישי: אמרת נכון: הם באים לעבודה.
יוסי ישי: במקרה הטוב הם באים לעבודה.
ישראל כץ: השורה התחתונה היא שחסרים לפחות 10,000 עובדים.
ישראל כץ: מול מי דנים?
ישראל כץ: האם זה נשאר ברמת האדם בשטח?
ישראל כץ: הוא שצריך להחליט האם להבריח פועלת או לא?
יוסי ישי: דנים בכל הפורומים, בכל הרמות, גם בוועדות מנכ"לים וגם בדיונים שוטפים יומיומיים.
יוסי ישי: משרד החקלאות נמצא בקשר יומיומי עם שירות התעסוקה ועם שר העבודה והרווחה הקודם - עם השר החדש עוד לא נפגשנו.
יוסי ישי: אפילו ראש הממשלה כינס לפני 3 חודשים ישיבה בעניין ומה שיצא זה אותה החלטה לתוספת של 2,000 עובדים זרים ואפשרות לכניסה של עובדים פלשתינאים.
יוסי ישי: זה החזיק מעמד עד שהמצב הבטחוני החמיר.
ישראל כץ: חמור מאוד שמשאירים לרמת האדם הבודד את האילוץ להחליט אם החממה שלו תתייבש או שהוא יבריח עובד פלשתינאי באופן לא חוקי.
ישראל כץ: חייב להימצא לזה פתרון ברמה ממלכתית.
יוסי ישי: אין כרגע פתרונות קשיחים ברמה הממלכתית.
יוסי ישי: יש פתרונות נזילים.
שלום שמחון: יש שתי בעיות.
שלום שמחון: בעיה אחת היא הנושא של העובדים הזרים, שמשרד החקלאות נתקל בקושי להגיע להסכמות עם שירות התעסוקה.
שלום שמחון: צריך להגיד את זה.
יוסי ישי: משרד החקלאות הכין תוכנית ברורה בעניין הזה והיתה הסכמה, אך הם חזרו בהם.
שלום שמחון: העניין השני הוא עובדי השטחים.
שלום שמחון: חלק מהם יכנסו באופן לא חוקי, תמיד, אבל גם אי אפשר להתעלם מכך שהכניסה באופן חוקי איננה מוסדרת כראוי.
שלום שמחון: אסור לטשטש את העובדה שנכנסים לארץ אלפי פועלים לא חוקיים.
שלום שמחון: עובדה שהם נמצאים פה.
שלום שמחון: חלקם לנים פה וחלקם חוזרים כל יום לביתם.
שלום שמחון: המצב הזה ימשך הרי כל הזמן.
שלום שמחון: הגורמים המתאימים במשרד הבטחון או במשרד העבודה והרווחה צריכים להסדיר את העניין הזה.
שלום שמחון: יש כרגע בעיה והנזק המצטבר כתוצאה מהסגרים הוא נזק בל יתואר.
שלום שמחון: הוא כבר עבר את סדרי הגודל שהחקלאים יכולים לשאת על עצמם.
שלום שמחון: הנושא הזה צריך להגיע לשולחן הממשלה.
שלום שמחון: אגב, לא רק בחקלאות, אבל אני מדבר על הקטע החקלאי.
שלום שמחון: בחלק הזה יש נזק שקשה מאוד לתאר אותו.
ישראל כץ: הנזק הוא בטחוני אך הוא גם כלכלי.
ישראל כץ: המדינה לא מקבלת שום מיסים על עובדים שבאים לכאן באופן לא מוצהר.
עופר חוגי: יש לי עוד שאלה לגבי ערביי ישראל.
עופר חוגי: במגזר הזה יש אבטלה מאוד גדולה.
ישראל כץ: מבחינה חוקית אין מושג כזה "ערביי ישראל".
ישראל כץ: יש אזרחים ישראלים.
ישראל כץ: או שעובדים בעבודות כאלה או שלא עובדים.
ישראל כץ: מה זה חשוב מי?
ישראל כץ: ככלל - לא עובדים בזה.
עופר חוגי: אז למה משלמים דמי אבטלה?
ישראל כץ: זאת שאלה כללית, לא רק לגבי ערבים.
עופר חוגי: בישובים העבריים האבטלה לא כל-כך גבוהה.
ישראל כץ: זה קשור לרמת החיים.
ישראל כץ: בחקלאות ובעבודות רטובות בבניין ידוע שאזרחים ישראלים עובדים באופן מאוד מצומצם.
ישראל כץ: אף אחד לא הצליח לשנות את זה.
יוסי ישי: הגענו להסכמה עם משרד האוצר ומשרד העבודה והרווחה שאנחנו מסבסדים כל עובד ישראלי שיעבוד בחקלאות ב-50 שקל ליום.
יוסי ישי: 10 שקלים הוצאות נסיעה ו-40 שקל סובסידיה.
יוסי ישי: ארגנו תקציב של 3 מיליון שקל אך בפועל השתמשנו רק ב-600,000 שקל.
יוסי ישי: אני מדבר על אזרחי ישראל, יהודים וערבים כאחד.
ישראל כץ: באחד מסעיפי חוק ההסדרים יש הצעה ממשלתית לצמצום הזכאות של חיילים משוחררים לעבודות בתחומים מיוחדים, שזה יהיה רק בבניין וחקלאות.
ישראל כץ: אני לא יודע אם זה ישנה את המצב.
יוסי ישי: בשנת 2000, עם כל המצוקות והקטסטרופות שמניתי, אני חושב שמאחר והודענו לחקלאים בזמן והחקלאים היו מספיק חכמים כדי להיערך, בסך הכל ערך התפוקה החקלאית לא ירד, למרות הכל.
יוסי ישי: היתה ירידה של חצי אחוז בערך התפוקה החקלאית הצמחית אבל היה תיקון בבעלי-חיים, כך שבסך הכל ערך התפוקה החקלאית בשנת 2000 לא ירד.
יוסי ישי: אבל אני בטוח שזה תופעה מקומית זמנית, בעקבות מאמץ אדיר בשנת 2000.
יוסי ישי: אין לי ספק ששנת 2001 תהיה קטסטרופלית מבחינת החקלאות.
יוסי ישי: מה עוד שיש להניח, ברמה ברורה של וודאות, שזה לא השנה האחרונה של המשבר וצפויות לנו עוד כמה שנים נוספות למשבר.
יוסי ישי: חשוב להגיד עוד דבר אחד.
יוסי ישי: חובה לשמר את החקלאות במתכונתה ובהיקפה הנוכחי מכיוון שהחקלאות היא צרכן המים.
יוסי ישי: אנחנו יודעים שבעוד 4-5 שנים לא תהיה בעיית מים, כאשר כל הקולחין יכנסו.
יוסי ישי: אם אנחנו רוצים שיהיה מי שיצרוך את המים כאשר המים יהיו זמינים - חייבים לשמר את החקלאות, בצורה כזאת או אחרת, במתכונתה הנוכחית.
עופר חוגי: האם אתה יכול לעצור היום את הגידולים?
עופר חוגי: אם למשך שנתיים, לדוגמא, תהיה עצירה מסויימת בחקלאות, האם תהיה בעיה להחזיר את זה?
יוסי ישי: אם אתה עוקר מטע, האם אתה יכול להחזיר אותו?
יוסי ישי: את הדברים האחרים כבר הורדנו כדי להגיע לרמת קיצוץ של 50%.
יוסי ישי: הפלחה למשל חוסלה כבר מזמן.
יוסי ישי: כדי להגיע לרמת קיצוץ של 50%, ברמת המקרו, צריך לקצץ את גידולי השדה ב-100%.
אבשלום וילן: אין גידולי שלחין על מים מתוקים, פרט לירקות.
אבשלום וילן: חבר הכנסת חוגי, על השטחים האלה אי אפשר להקים ישיבות ...
יוסי ישי: השר ציין את נושא תקציב התמיכות ותקציב ההשקעות.
יוסי ישי: אני רוצה לתת כמה מספרים.
יוסי ישי: בשקף שמולכם אתם רואים את התפתחות תקציב ההשקעות של מינהלת ההשקעות של משרד החקלאות.
יוסי ישי: ב-1998 התקציב היה 131 מיליון ש"ח, ב-1999 - 127 מיליון ש"ח, ב-2000 - 108 מיליון ש"ח, ובשנת 2001 - מתוכנן 98 מיליון שקל.
יוסי ישי: תיראו את השימושים הקשיחים שלנו.
יוסי ישי: - יש תוכניות שכבר היו בשלבי אישור כזה או אחר בשנת 2000 בהיקף של 50 מיליון שקל.
יוסי ישי: אם היה לי זמן הייתי מפרט; - יש לנו החלטת ממשלה לתמיכה בישובי קו עימות - 39 מיליון שקל; - יש החלטת ממשלה על קידום פיתוח המגזר הערבי - 8 מיליון שקל; - יש המשך פיתוח של מפעלים איזוריים, שזה למעשה פעולות של משרד התעשיה והמסחר בכלל, שהעבירו את זה אלינו - 15 מיליון שקל; - 30 מיליון שקל להשקעה בפריפריה, באיזורים שמניתי.
יוסי ישי: כל אלה יוצרים ביקוש ל-142 מיליון שקל.
יוסי ישי: התקציב שעומד לרשותי הוא 98 מיליון שקל.
יוסי ישי: אני לא יודע איך נוכל לתפקד בשנה הבאה.
שלום שמחון: צריך להגיד באופן ברור.
שלום שמחון: אתה מתכוון שהתקציב צריך לצאת מפה עם 142 מיליון שקל.
יוסי ישי: אני חושב שדיברתי ברור.
סמדר אלחנני: כמה היה הביצוע בשנה שעברה?
יוסי ישי: אי אפשר לבצע יותר מהאישור.
סמדר אלחנני: האם עשית את כל הביצוע?
יוסי ישי: אני עוד חרגתי ב-50 מיליון שקל.
אבשלום וילן: הגשתי הסתייגות לתקציב, להעלות לכם ב-50 מיליון שקל את תקציב ההשקעות.
אבשלום וילן: אני מניח שזה לא יעבור בוועדה, גם אם אני ארצה.
אבשלום וילן: אז תעלו את זה במליאה.
אבשלום וילן: אולי תשכנעו את הקואליציה הנוכחית לתמוך.
ישראל כץ: יש גם בעיה בהשקעות במרכז הארץ.
שלום שמחון: חבר הכנסת וילן, אני יכול להבטיח לך שיש סעיף אחד לפחות שלא ייצא מפה כפי שהוא ותהיה בו תוספת של לפחות 100 מיליון שקל, בחטיבה להתיישבות.
ישראל כץ: חשבתי שאתה מתייחס לסעיף הסדרי חובות להתיישבות.
יוסי ישי: הנושא האחרון הוא תקציב התמיכות בייצור החקלאי.
יוסי ישי: אני מראה לכם כעת את התקציב ולא את הביצוע בפועל.
יוסי ישי: ב-1999 - בתקציב היה 78 מיליון ש"ח; ב-2000 - 63 מיליון ש"ח; תקציב התמיכות המוצע ב-2001 - 52 מיליון ש"ח.
יוסי ישי: כדי לעבור את שנת 2000, במצוקות שמניתי קודם, מול תקציב של 63 מיליון שקל, הביצוע בפועל היה קרוב ל-180 מיליון שקל, פי שלוש, כדי להחזיק את החקלאות מעל פני המים.
יוסי ישי: תיראו מה הדרישות הקשיחות שעומדות לפנינו השנה: - כל הפעולות להדברה מרוכזת בענפי הייצור - זה פעולה שבמדינות מפותחות המדינה עושה במימון מלא לכל חקלאיה.
יוסי ישי: אנחנו בגלל מגבלות תקציב לא מסוגלים.
יוסי ישי: אם אני אבצע את המינימום שבמינימום - 20 מיליון שקל; - החזקת שטחים פתוחים (הסברתי מה זה) - 10 מיליון שקל; - קידום מכירות בחוץ-לארץ, שזה פעולה ציבורית, שבמדינות מתוקנות עושים באופן מלא על-ידי המדינה - 15 מיליון שקל; - חיטה בשנת שמיטה (הסברתי מה זה) - כל החיטה השנה תלך למספוא ולא למאכל אדם - נזק של 30 מיליון שקל; - אני חייב מסגרת כלשהי להבטיח את הייצוא החקלאי.
יוסי ישי: בשנה שעברה תמכנו בייצוא החקלאי ב-90 מיליון שקל - צריך פה 30 מיליון שקל; - כשלי שוק, פערי מחירים - 30 מיליון שקל; - כשלי שוק בשוק המקומי, כולל תמיכה והחזקה של ענף ההטלה בישובי קו העימות - 10 מיליון שקל.
יוסי ישי: כדי לגמור שנה במינימום אנו זקוקים ל-120 מיליון שקל, כשבשנה שעברה הביצוע היה 185 מיליון שקל.
יוסי ישי: התקציב הוא 52 מיליון שקל.
יוסי ישי: אני לא יודע איך מתחילים שנה בצורה כזאת.
יעקב ליצמן: אתחיל בברכות לשר שלום שמחון, שהיה חבר בוועדת הכספים.
יעקב ליצמן: חברי הוועדה בוודאי רוצים בהצלחתך.
שלום שמחון: נראה את מבחן התוצאה.
יעקב ליצמן: היום קל לי כי אני חבר באופוזיציה אז אין שום בעיה.
יעקב ליצמן: אז יש לך הבטחה של האופוזיציה לתמיכתי, לפחות בכמה דברים שאני אציג.
יעקב ליצמן: אבל קודם כל הרשה לי להעיר לך דבר קטן מאוד.
יעקב ליצמן: אתם אולי תחשבו שמאוד מוזר שאני אומר את זה אבל אני באמת מאמין בכך.
יעקב ליצמן: ניסיתם לעשות הכל בנושא המים, רק דבר אחד לא ניסיתם: לא התפללתם.
משה רז: הם סמכו על הניסים.
סמדר אלחנני: מי שמבקש על אחרים נענה תחילה.
ישראל כץ: אני בטוח שלא התכוונת שהם לא מתפללים.
ישראל כץ: הם פשוט נשארו עם "מוריד הטל" במקום "משיב הרוח ומוריד הגשם".
ישראל כץ: הם התבלבלו.
יעקב ליצמן: אני לא משחק בפוליטיקה כשמדובר על תפילה.
יעקב ליצמן: אני התכוונתי באמת ובתמים.
יעקב ליצמן: חלילה וחס כשיש עת צרה, אז מה, אנשים חילונים לא מתפללים?
יעקב ליצמן: אנחנו בנושא המים היום נמצאים בעת צרה, כל ילד קטן יודע את זה.
יעקב ליצמן: אני כן מתפלל תפילה מיוחדת על גשם.
יעקב ליצמן: אולי אתם מפחדים שזה בכל זאת יעזור.
יעקב ליצמן: תנסו את זה פעם.
יעקב ליצמן: זה הערה שמופנית לכולם.
שלום שמחון: אבל לא הקשבת לי.
שלום שמחון: אמרתי שביום שקיבלתי את התפקיד כן התפללתי.
יעקב ליצמן: אתה ממונה על המים ואני מבקש שתתפלל על המים.
ישראל כץ: מה שבטוח, שהוא יקבל הרבה מאוד סיקור בתקשורת אם הוא יכריז כשר חקלאות על יום תפילה המוני למען ירידת גשם.
ישראל כץ: אני לא יודע איזה תקשורת הוא יקבל אבל הוא יקבל סיקור.
יעקב ליצמן: חוץ מחבר הכנסת פריצקי, נדמה לי שאף אחד אחר לא יתנגד.
יעקב ליצמן: וגם חבר הכנסת פריצקי, אפילו שהוא יתנגד, אבל בשקט גם הוא יתפלל.
יעקב ליצמן: נדבר על עוד כמה דברים.
יעקב ליצמן: אמרת שאתה בטוח שבתקציב החטיבה להתיישבות תהיה תוספת.
יעקב ליצמן: האם אתה כל-כך בטוח שיוסיפו שם 100 מיליון שקל?
שלום שמחון: אני משוכנע.
שלום שמחון: יכול להיות שהגזמתי, לא 100 מיליון שקל אבל לפחות 80 מיליון שקל.
יעקב ליצמן: אם במשא ומתן תוך דקה הורדת 20 מיליון שקל, אתה כבר לא מתחיל טוב ...
ישראל כץ: הורידו להם 100 מיליון שקל בשביל להוסיף 100 מיליון שקל, לזה הוא מתכוון.
משה רז: בשנה שעברה הורידו להם 17 מיליון שקל.
יעקב ליצמן: אני לא רואה שום סיבה שיורידו להם.
יעקב ליצמן: אני יודע שבשנה שעברה הוציאו את הנשמה עד שקיבלו גם מה שכתוב.
יעקב ליצמן: עברתי על ספר התקציב ברפרוף וראיתי שהסעיף התקציבי היחיד שמופיע שמבקר המדינה חזר וביקר שוב ושוב הוא החטיבה להתיישבות.
יעקב ליצמן: אני יודע שלמבקר המדינה היו במשך השנים ספרים על משרד החקלאות, ולא רק על זה, על עוד כמה דברים.
יעקב ליצמן: למה לא מציינים את זה?
יעקב ליצמן: כי כותבים רק מה שמחפשים.
יעקב ליצמן: מוזר דווקא על זה לכתוב, כשיש את בקורת המדינה.
יעקב ליצמן: אזכיר לך דברים שכתב מבקר המדינה, פרקים שלמים ומשום מה זה לא מופיע בספר התקציב.
יעקב ליצמן: רק מה, כשרוצים לחסל אז אומרים: מבקר המדינה.
יעקב ליצמן: אני מוחה על הקטע הזה.
יעקב ליצמן: הייתי רוצה לשמוע על כמה נושאים, למשל על הבקורת על הסיליקון בחלב והבעיות הללו שנתגלו לנו.
יעקב ליצמן: ככל שאני מבין, מתוך מה שאני קורא בעתונות, הבעיות לא הסתדרו עדיין והאזרח לא יכול להיות רגוע שהחלב שהוא שותה הוא נקי.
יעקב ליצמן: אני חושב שזה דבר חשוב מאוד.
יעקב ליצמן: בזמנו הגשתי אפילו הצעה לסדר היום בנושא החלב, וזה נדון והיו התחייבויות.
יעקב ליצמן: אני לא רגוע בקטע הזה.
יעקב ליצמן: לאור הבלגן בימים האחרונים בנושא הבשר אני שואל האם יש יבוא של בשר מארגנטינה?
יעקב ליצמן: האם בדקתם ואתם יושבים על השיבר לדעת בוודאות מה קורה עם הבשר הזה?
יעקב ליצמן: אני לא רוצה לדבר על נושא הקיבוצים, כי חבר הכנסת עופר חוגי יצא.
יעקב ליצמן: מה קורה עם יחידת הפיקוח?
יעקב ליצמן: גם זה סעיף שכל פעם מקצצים.
יעקב ליצמן: היום במיוחד, בעקבות המעבר של מזון מהרשות הפלשתינאית, צריך להגביר את הפיקוח.
יעקב ליצמן: גם שם כתוב, כאילו זה איזה טובה, סיכום בין שר האוצר עם שר החקלאות להשאיר את הסעיף הזה כפי שהיה לפני שנה.
שלום שמחון: שזה חצי ממה שהיה.
ישראל כץ: צריך להחזיר את זה כי הגיע הזמן להחזיר את הליכודניקים שפוטרו לתוך היחידה.
ישראל כץ: צריך להחזיר את אלה שנפלטו בגלל הצמצומים.
שלום שמחון: היו שם 100% ליכודניקים ונשארו 80% ליכודניקים.
יעקב ליצמן: אני בטוח שהשר שלום שמחון לא ייתן לפגוע בליכודניקים.
יעקב ליצמן: הוא פשוט מפחד ממך.
יעקב ליצמן: בשמיטה חקלאים לא מעבדים את הקרקעות.
יעקב ליצמן: בשמיטה הקודמת החקלאים היו פטורים מארנונה על השטח שהם לא עיבדו, כי לא היו להם הכנסות.
יעקב ליצמן: השנה, ידוע לי שעד לפני חודש העניין לא הסתדר.
יעקב ליצמן: אני חושב, על אף שארנונה לא שייכת ישירות למשרד החקלאות אבל צריך להקל על החקלאים בנושא הזה.
יעקב ליצמן: ודבר אחרון הוא נושא חלוקת מצרכים כשיש עודף גדול.
יעקב ליצמן: מבחינתנו יש בעיה בשנת שמיטה ואנחנו לא אוכלים כל דבר שצמח על אדמת הארץ, אבל יש גם אוכלוסיה אחרת שאוכלת.
יעקב ליצמן: אני חושב שיש מספיק מקומות מצוקה שאפשר לחלק להם את זה במקום להשמיד את היבול.
יעקב ליצמן: בפרט עכשיו לקראת החגים, לקראת פסח, כשיש הוצאות גדולות.
יעקב ליצמן: אני יודע שהמשרד עזר---
יוסי ישי: הוא עוזר על הזמן.
יעקב ליצמן: אני מציין את זה.
ישראל כץ: האם משרד החקלאות מעורב בפעילות הזאת?
יוסי ישי: המשרד עובד מול "יד אליעזר", מול כמה גופים, בצורה מסודרת.
יעקב ליצמן: עזרו לי גם כשביקשתי לכל מיני גופים וארגוני חסד.
יעקב ליצמן: תיקח מי שאתה רוצה, אותם עניים - חילונים, חרדים, תן למי שאתה רוצה ואפילו אל תדווח למי אתה נותן, אבל העיקר שתיתן.
יעקב ליצמן: ועוד פעם, אני מאחל לך הצלחה.
יוסי ישי: ראיתי איך זה עובד.
יוסי ישי: מדהים איך שזה עובד.
ישראל כץ: האם יש קריטריון ופיקוח של המשרד למי ניתנים הדברים על-ידי כל מועצות הייצור?
ישראל כץ: או שזה ניתן לכל מי שיוצר קשר?
ישראל כץ: אם ועדת הכספים תחליט שהיא רוצה 10,000 מנות ותפנה לאיזה מועצת ייצור, האם היא גם תקבל?
יוסי ישי: כשהציגו לי את הנושא הזה אמרתי מייד שאם זה לא עומד במבחן ציבורי אני לא יכול להתעסק בזה.
יוסי ישי: למשל לגבי "יד אליעזר" הלכתי לראות במו עיני איך הדבר הזה עובד.
יוסי ישי: קודם כל, זה עמותה חוקית מוכרת, מבוקרת, עם ספרים פתוחים, בפיקוח רואה חשבון.
יוסי ישי: זה מסודר לחלוטין.
יעקב ליצמן: אני אישית מבשל עוף כל שבת, אורז את זה ונותן ל"יד אליעזר".
ישראל כץ: אגיד למה התכוונתי.
ישראל כץ: כשמר רפי אלול חילק לפני שנה מנות, הוא פנה לכל מיני גופים, אפילו בשם משרד ראש הממשלה, וקיבל כמדומני גם ממשרד החקלאות או ממועצות הייצור.
יוסי ישי: לא ממשרד החקלאות.
יוסי ישי: ממשרד החקלאות מקבלים רק גופים מסודרים.
יוסי ישי: דרך אגב, ממשרד החקלאות לא מקבלים כלום אלא זה מגיע ממועצות הייצור.
יעקב ליצמן: חבר הכנסת ישראל כץ, אני מציע שבפגרה, אחרי התקציב אך עוד לפני פסח, אנחנו נסייר יום אחד בגופים האלה של חסד ונראה מה הם עושים.
ישראל כץ: אני נענה בשמחה.
ישראל כץ: כדי שעוד פעם לא אובן לא נכון, לא שאלתי על זה אלא שאלתי על הפניות הספונטניות, שאגב גם נעשות מתוך רצון טוב.
יוסי ישי: אנחנו לא יכולים להתעסק עם פניות ספונטניות.
יוסי ישי: אנחנו יכולים לעבוד רק עם גופים ציבוריים מבוקרים, שהספרים שלהם פתוחים, ואנחנו רואים גם איך זה עובד.
יוסי ישי: הביקושים באים אלינו מלשכות הרווחה וכן הלאה.
יוסי ישי: בביצים יש הסכם למשל.
אבשלום וילן: קודם כל, אני רוצה לברך את השר החדש להצלחה בתפקידו.
אבשלום וילן: אני בהחלט נהנה לקרוא לו השר.
אבשלום וילן: אני מקווה שבאמת המשרד בראשותך יוכל לערוך את השינויים הדרושים.
אבשלום וילן: לאחר החיתוך של כל השנים האחרונות הגענו למצב שאין כבר מה לחתוך ועכשיו צריך להתחיל להרים אותו.
אבשלום וילן: אני חושב שהתביעות שהוצגו על-ידי מר יוסי ישי, מנכ"ל המשרד, הן תביעות נכונות וצריך לפעול בכל דרך כדי להכניס אותן לתקציב עוד השנה.
אבשלום וילן: ראינו פה את הפערים שיש בשלושה נושאים - אני לא רוצה כרגע לחזור על הדברים - גם בתמיכות, גם בהשקעות, וכל נושא המים שאינו מוסדר, בלשון המעטה.
אבשלום וילן: אני רוצה פה למחות.
אבשלום וילן: כפי שאמרתי בכל הדיונים ואני אגיד את זה מעל כל במה, זה מחדל לאומי, שמאז גמר השפדן ב-1989 פקידי האוצר, שרי האוצר וכל ממשלות ישראל, ולא משנה מי היה בשלטון, בעצם התעלמו מהנושא.
אבשלום וילן: סיפר השר לשעבר בן-עמי שכאשר הוא טס וחולף על פני ישראל ירדן ומצרים, הוא רואה שאצלנו ירוק ושם הכל שחון.
אבשלום וילן: אין שום בעיה להיות כמו ירדן ומצרים, אם רוצים.
אבשלום וילן: יש לנו לעבור 3 שנים קשות עד אשר ההשקעות בתשתית המים יתנו פירות.
אבשלום וילן: בינתיים צריך לשמור את החקלאות.
אבשלום וילן: אחרת, גם כשיהיו מים לא יהיה מי שיעשה בהם שימוש.
אבשלום וילן: יותר מזה, מים מוּשבים, כל הביוב, אם לא יהיה בהם שימוש בחקלאות הם יזהמו את הסביבה באופן החמור ביותר.
אבשלום וילן: זה לא עניין שמישהו עושה טובות.
אבשלום וילן: ממשלות אירופה כולן מסבסדות את החקלאות באופן הרבה יותר מסיבי מאשר ממשלת ישראל.
אבשלום וילן: הגיע הזמן פעם אחת לעשות לזה סוף.
אבשלום וילן: את משרד החקלאות כבר קיצצו.
אבשלום וילן: היה שם שר שהיו לו הצעות כמו להתקלח בזוגות ועוד כל מיני דברים מעין אלה ועכשיו חוזרים עליהן.
אבשלום וילן: אני מניח, חבר הכנסת ליצמן, שבזה אתה לא תתמוך.
אבשלום וילן: אבל השר הזה התנדב לקצץ בתקציבו ובתקופתו קוצץ המשרד למצב שהוא כמעט בלתי אפשרי.
אבשלום וילן: עכשיו המשימה העיקרית היא להוסיף תקציבים למשרד החקלאות.
יעקב ליצמן: המשרד הזה היה בידיכם.
אבשלום וילן: אצלנו הוא היה שנה וחצי והצלחנו לעצור, אבל לא מספיק לעצור את ההידרדרות.
אבשלום וילן: עכשיו צריך להתחיל להתרומם.
אבשלום וילן: מה עוד שאובייקטיבית המצב הוא קשה בגלל חוסר המים.
אבשלום וילן: אני מקבל את הצעתך.
אבשלום וילן: אם התפילה תעזור, אין שום בעיה.
אבשלום וילן: אני מציע חלוקת עבודה: אתם תדאגו לתפילות, ואם צריך - אנחנו נעזור, ואנחנו נדאג לתקציבים, ואם צריך - אתם תעזרו.
אבשלום וילן: זו חלוקה הוגנת.
אבשלום וילן: אני חושב שבשלוש הנקודות האלה צריך לעשות מאמץ גדול.
אבשלום וילן: אני לא יודע אם בחוק התקציב הזה, אבל באמצעות הסכמי מועצה.
אבשלום וילן: אני על כל פנים אגיש הסתייגות במליאה על שלוש הנקודות האלה ואם חלק מהקואליציה יעבור לאופוזיציה אולי נצליח להעביר את זה.
אבשלום וילן: אני מקווה שהיושב-ראש לא יבקש להחזיר את הסעיף לוועדה ואז אולי נצליח להכניס כמה תיקונים.
אבשלום וילן: אני רוצה להגיד משהו על תקציב החטיבה להתיישבות.
אבשלום וילן: כתוב בעמוד 46 שמנגנון החטיבה להתיישבות מהווה 23% מתקציב החטיבה.
אבשלום וילן: עלות השכר הממוצעת לעובד מגיעה ל-301,000 שקל, כאשר הממוצע בכלל משרדי הממשלה הוא 140,000 שקל לעובד מדינה.
אבשלום וילן: יכול מאוד להיות שיש פה בעיה.
אבשלום וילן: בשנות ה-60, כאשר הוקם שם מנגנון, היתה התיישבות גדולה ברמת הגולן, בבקעת הירדן, בחבל עזה ופתחת רפיח (חבל ימית) ואז נדרש מנגנון גדול.
אבשלום וילן: יכול להיות שיש פה בכלל בעיה מבנית, שתפקידי החטיבה הצטמצמו מאוד אך נשאר מנגנון גדול של אנשים כעובדי מדינה.
אבשלום וילן: אני אפילו אומר, אם תוכלו להשיג תקציב להוציא את האנשים האלה לפנסיה או לעשות להם הסבה מקצועית למקומות אחרים - בסדר.
אבשלום וילן: אבל נראה לי, אם הנתון הזה נכון, שנשאר פה אפרט גדול מאוד של כוח אדם, בְּעלות יקרה, שאין לו בדיוק מה לעשות.
משה רז: אני רוצה להתייחס לשני דברים, שבשניהם חבר הכנסת וילן נגע.
משה רז: אני אעשה את זה בקיצור.
משה רז: אני לא מבין גדול במים אבל אני יודע דבר אחד.