GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ש' בן-אליהו: האם צריך להגיע לסבסוד, כפי שנעשה בקו העימות, באיזור טיפול נקודתי או במיגזר הערבי או שצריכים להסתכל על זה כעל חיבור רשת כבישים ורשת חשמל שהמדינה כמדינה צריכה לשים את המיתקנים האלה?
ש' בן-אליהו: זה דיון עקרוני ולא ברמת המשרד כרגע.
אמנון כהן: עד אז זה יהיה ככה מוקפא.
ש' בן-אליהו: עד אז זה יהיה מוקפא.
ש' בן-אליהו: הבעיה הגדולה היא בעיה בפריפריה.
ד' עמר: אין אפשרות לשלטון המקומי, מאגרת הביוב, מהיטל הביוב, להקים את זה.
אמנון כהן: אף אחד לא אמר: שלטון מקומי.
אמנון כהן: אבל, צריך פתרון.
אמנון כהן: צריך שתהיה ועדה בין-משרדית.
אמנון כהן: שר הבינוי והשיכון נ' שרנסקי: זה בדיוק מה שאמרתי.
אמנון כהן: אני עומד בימים הקרובים להציע להקים ועדה בין משרד האוצר, משרד התשתיות ומשרד הפנים.
ד' עמר: השר שרנסקי, יש לך ועדה.
ד' עמר: יש מינהלת הביוב, ובייגה שוחט נתן הלוואה של 500 מליון שקל בתנאים די טובים, כשחלק היה מענק וחלק היה בריבית.
ש' בן-אליהו: אני רוצה לציין, שהרבה מהבעיות שנציג כרגע בעבר נפתרו ע"י ועדת שרים בראשות ראש הממשלה.
ש' בן-אליהו: בממשלה הקודמת היתה ועדה של ראש הממשלה, שנקראת: ועדה להסרת חסמים, ובייגה שוחט השתתף בה במלוא כוחו ואונו, והיא קידמה פרוייקטים שקשורים למט"שים.
אפי אושעיה: אחרי שהוציאו לו את הנשמה ואמרו שהתקציב לא טוב, פתאום כולם- - -
ש' בן-אליהו: (מקרין שקף מס' 9, שכותרתו: שיווק קרקע ע"י משב"ש וממ"י, 1994-2000.
ש' בן-אליהו: ) שיווק קרקע של משרד השיכון ושל המדינה - המדינה משווקת קרקעות, ובשנת 2000 זה היה כ-24 אלף יחידות דיור.
ש' בן-אליהו: זה נתון לא טוב, והוא במגמת ירידה.
ש' בן-אליהו: להערכתי, ב-2001 המספר יהיה נמוך מהמספר הכתוב כאן.
ישראל כץ: מי משווק את הקרקעות?
ש' בן-אליהו: יש שיווקים שנעשים ישירות ע"י המינהל, ויש שיווקים שנעשים ע"י המינהל פלוס משרד השיכון.
ישראל כץ: האם זה נעשה בדרך של מכרזים?
ש' בן-אליהו: רוב רובן של הקרקעות שמשווקות משווקות בהליכים של מכרז, ויש מקרים שזה משווק ללא מכרז, וזאת לפי הוראות חוק המכרזים שמותר לנו לבצע הליכים של הרשמה והגרלה ואז ההגרלה היא מעין מכרז, אבל זה לא מכרז פומבי כמו שאתם רגילים לראות בעיתונות.
ד' עמר: זה בטל בששים.
אפי אושעיה: האם יש לכם מעמד למשל בהחלטה בהורדת מחירים וכן הלאה?
ש' בן-אליהו: התשובה היא, שעד לפני פרק זמן לא היה לנו מעמד.
ש' בן-אליהו: לפני כמה זמן הגענו להסכם עם המינהל בגיבוי האוצר, שבכל זמן נתון המינהל, שלמעשה הוא בנק הקרקעות של מדינת ישראל, יקצה למשרד השיכון קרקעות שנוכל לתכנן ולפתח.
ש' בן-אליהו: להגיד לך שיישום ההסכם הולך בקלות?
ש' בן-אליהו: - לא.
ש' בן-אליהו: מה צריכים לעשות?
ש' בן-אליהו: צריכים לנער אנשים במינהל,
ש' בן-אליהו: שיבינו שלמדינה כמדינה יש אינטרס להגיע למטרה, ואלה לא שתי רשויות שונות וזו אותה רשות.
ש' בן-אליהו: מצד המינהל, מערכת היחסים הרבה יותר טובה ויש שיתוף פעולה.
ש' בן-אליהו: אני אומר שוב, שאני יודע שקל להתקיף את האוצר.
ש' בן-אליהו: גם ההסכם הזה הושג עם האוצר.
ש' בן-אליהו: מה שחשוב זה לא הניירות אלא ההסכמים.
ש' בן-אליהו: ישום ההסכם לא הולך בקלות.
מוסי רז: מתי מינהל מקרקעי ישראל משווק קרקעות לבד ומתי בשיתוף איתכם?
ש' בן-אליהו: זו שאלה טובה.
ש' בן-אליהו: בעצם, מבקשים הרשאות מהמינהל לקרקעות כדי שנוכל לשווקן.
ש' בן-אליהו: את ההרשאות, שאנו מבקשים, אנו בעיקר מבקשים בפריפריה.
ש' בן-אליהו: אנו מאמינים, שמשרד השיכון, כמשרד ממשלתי, הוא לא כמו יזם פרטי שהוא יודע שהוא יקח קרקע במרכז הארץ כי מאד קל לשווק אותה.
ש' בן-אליהו: אנו חושבים, שהמקומות שצריכים קדם מימון גדול של המדינה בנושא תכנון ובנושא פיתוח, שם הממשלה כממשלה יכולה להכנס.
ש' בן-אליהו: לכן, כמשרד השיכון אנו רואים כמדיניות דוקא לעבוד בפריפריה ולא במרכז הארץ.
ש' בן-אליהו: לא נבקש אף פעם הרשאה לפיתוח בראשון-לציון או ברחובות.
ישראל כץ: שאלת חבר-הכנסת רז הבאה היא: באיזה מחלקי הפריפריה?
מוסי רז: את התשובה לזה אני יודע.
מוסי רז: את הנתונים יש לי.
מוסי רז: מעניין אותי מה עומד מאחורי זה.
ש' בן-אליהו: איפה שיש ביקוש אנו עושים פיתוח.
מוסי רז: אנו יודעים, שזו לא תשובה אמיתית.
מוסי רז: אתייחס לזה.
מוסי רז: רציתי להבין זאת.
ש' בן-אליהו: (מקרין שקף מס' 10, שכותרתו: שיטות שיווק קרקע לבניית מגורים.
ש' בן-אליהו: ) שיטות שיווק קרקע לבנייה מגורים - המינהל פועל בשיטה אחת ויחידה, ואנו פועלים בכמה שיטות.
ש' בן-אליהו: המינהל פועל אך ורק במכרזי קרקע, ומשרד השיכון פועל גם בשיטות אחרות.
ש' בן-אליהו: אינני רוצה לעבור על כולן, ואתן דוגמא אחת של מחיר למשתכן.
ש' בן-אליהו: למעשה, הבסיס של מחיר למשתכן הוא שבאים ואומרים שהקבלן יתחרה לא על מחיר הקרקע אלא על מחיר הכי פחות לדייר עבור הדירה, עבור המוצר הסופי.
ש' בן-אליהו: דהיינו, מחיר הקרקע הוא מחיר שמאי, המדינה מקבלת את מחיר השמאי לקרקע- - -
ישראל כץ: התוכל להתייחס כאן לנושא החוקים שרוצים להקפיאם, לגבי ירושלים והנגב, והזכאים ברכישת דירות?
ישראל כץ: איך זה משפיע?
ש' בן-אליהו: נגיע לזה, כשנגיע עוד מעט לנושא זכאויות.
מיכאל נודלמן: איך אתם משווקים דירות?
ש' בן-אליהו: אנו עושים מיגוון שיווקים.
ש' בן-אליהו: אנו לא עושים אך ורק מחיר למשתכן או רק מחיר הקרקע אלא עושים תמהיל של פתרונות, תמהיל של שיטות.
ש' בן-אליהו: אי אפשר לעשות רק מחיר למשתכן במקום ספציפי.
ש' בן-אליהו: יש לזה משמעויות חברתיות.
מיכאל נודלמן: אבל, אתם מדברים על פריפריה.
ש' בן-אליהו: גם בפריפריה יש הבדל בין חצור לבין כרמיאל.
ש' בן-אליהו: כשאנו מדברים כרגע על מחיר למשתכן, ברצוני להסביר שלפי הנתונים שלנו במחיר למשתכן אנו מקבלים הוזלה של מחיר הדירה, לעומת דירה סמוכה לה, של קרוב של 20%-25%.
ש' בן-אליהו: זה הבדל משמעותי מאד במחיר הדירה.
ש' בן-אליהו: לפי החלטת הממשלה נכון להיום, מותר לנו לשווק בהליכים כאלה כ-18,500 יחידות דיור, ועד היום אנו שיווקנו כ-14,000 יחידות דיור בשיטה הזו.
ש' בן-אליהו: האוצר לא כל כך אוהב את השיטה הזו.
אברהם-בייגה שוחט: ממתי 14 אלף יחידות הדיור?
ש' בן-אליהו: זה מצטבר מ-1995.
נתן שרנסקי: אם כך, יש עוד ארבעת אלפים דירות שאפשר להשיג.
ש' בן-אליהו: חבר-הכנסת שוחט, הצענו פעם הצעה שכל שיווק של המינהל גם במרכז הארץ יהיה במחיר למשתכן, כלומר גם במקומות בהם אנו לא עושים את הפיתוח במרכז הארץ, כי אני חושב שמחיר למשתכן שצריך את האינטגרציה החברתית - ראוי שיהיה גם במרכז הארץ, על מנת שזכאים יגורו גם במקומות כמו רמת השרון והרצליה.
אבשלום וילן: קיבלתם בתקציב 27 מליון שקל לצורכי דת על חשבון משרד הדתות: מיקוואות, בתי-כנסת וכו'.
ישראל כץ: האם זה כאן, בסעיף הזה?
ישראל כץ: א' וילן: מה יקרה עכשיו אם בונים מחדש את משרד הדתות?
ישראל כץ: אני מבטיח לך, שלא אתן לאף אחד אחר עכשיו לשאול את השאלה.
אבשלום וילן: אני מגן על האינטרסים של חבר-הכנסת ליצמן.
אפי אושעיה: אנו סומכים על השר שרנסקי בעניין.
אפי אושעיה: הוא יעשה סדר.
יעקב ליצמן: סגן השר יטפל בזה.
אפי אושעיה: נכון.
אפי אושעיה: טעיתי.
ש' בן-אליהו: (מקרין שקף מס' 11, שכותרתו: פיתוח תשתיות למגורים.
ש' בן-אליהו: ) כשדיברנו על נושא שיווק, אמרתי ששרשרת הייצור מתחילה במלאי הקרקעות שאנו מקבלים מהמינהל, והסברתי את בעיות המינהל.
ש' בן-אליהו: השלב הבא שלו הוא שלב התכנון, והסברתי את הבעיות בתכנון.
ש' בן-אליהו: התוצאה של זה היא שיש שיווקים שהולכים ופוחתים, ובשנת 2001 השיווקים יפחתו מהשיווקים שנמצאים כרגע.
ש' בן-אליהו: כפי שאתם רואים, מלאי הדיור הלא מכור הולך ויורד.
ש' בן-אליהו: המצב לא טוב מבחינת הכנת המלאים.
ש' בן-אליהו: אינני אומר שכרגע יש לחץ היסטרי בשוק ויש חוסר בדירות, אבל אנו, כמדינה, חייבים להכין תשתית כדי שיהיה לנו מספיק מלאי אפשרי לתכנון ולפיתוח, ואין לנו את זה.
ישראל כץ: איך אתם עוסקים בכבישים?
ישראל כץ: דרך איזה גוף?
ישראל כץ: האם זה דרך איזה שהוא גוף?
ש' בן-אליהו: יש חלוקה בינינו למשרד התחבורה.
ש' בן-אליהו: אנו עושים את הכבישים התוך-שכונתיים.
ד' עמר: הם כבר לא עושים.
ד' עמר: פעם הם היו מממנים.
מוסי רז: אולי רק בנושא הזה, האם אתה יכול להגיד לנו בערך כמה דירות הוחל בבנייתן בשנה האחרונה ביוזמת משרד הבינוי והשיכון וכמה דירות נמכרו?
מוסי רז: אני שואל, כי דיברת על כך שהמלאי פוחת.
מוסי רז: ש' בן-אליהו: באמירה שמלאי הדירות הריקות הולך ופוחת הכוונה היא, שמרגע שהתחילו לבנות את הדירה עד רגע מכירתה המלאי הולך ופוחת.
מוסי רז: יש מספיק דירות בשוק.
מוסי רז: זה נמצא בעמוד 5.
ישראל כץ: יש כאן הערה, שאין מלאי פוחת.
ס' אלחנני: אני לא רואה מלאי פוחת.
ש' בן-אליהו: בנתונים שלנו המלאי הולך ופוחת.
ש' בן-אליהו: רחל הולנדר, בבקשה.
ר' הולנדר: המלאי פחת לעומת שנות השיא של 1996.
ר' הולנדר: לאחרונה, בשנה האחרונה, ואינכם רואים זאת בגרף הזה, חל איזה שהוא איזון; התחלות הבניה גדלו טיפה והמכירות קטנו, ואז יש התייצבות במלאי.
ר' הולנדר: אבל, הרמה הכללית, הרמה המוחלטת, היא עדיין נמוכה לעומת מה שצריך.
ס' אלחנני: אבל, האם ה-STEADY STATE זה לא המצב הזה?
ר' הולנדר: הוא קצת נמוך מדי.
ס' אלחנני: כל הביקוש הוא 40 אלף תוספת לשנה.
ר' הולנדר: לדעתנו, הביקוש צריך להיות משהו כמו 45 אלף כולל היום.
ר' הולנדר: אם תסתכלי על נתוני התחלות הבניה, הרי שהשנים האחרונות היו מאד חלשות.
ר' הולנדר: ב-1999 התחילו 37 אלף, שזה פחות בהרבה מ-45 אלף.
ר' הולנדר: לכן, המלאי בעצם הלך ופחת.
מוסי רז: כמה התחילו ב-2000?
ר' הולנדר: קרוב ל-42 אלף.
מוסי רז: האם מכרו 45 אלף?
מוסי רז: ר' הולנדר: לא.
מוסי רז: המכירות שלנו הן בערך בין 10,000 ל-12,000 לשנה.
מוסי רז: יש התחלות בניה ציבורית ופרטית, ואולי לא נכנס לזה.
מוסי רז: אבל, סך-הכל המכירות זה מספר- - -
מוסי רז: אני שואל על הבניה הציבורית.
מוסי רז: לגבי הבניה הפרטית, זה פחות מעניין אותי.
ר' הולנדר: היוזמה הציבורית בשנת 2000 - התחלנו משהו כמו 14 אלף, ואני מניחה שמתוכן המכירות הן 10,000.
ר' הולנדר: כלומר, בשנה האחרונה יש איזו שהיא האטה.
ר' הולנדר: ההאטה היא דוקא בבניה שביוזמה ציבורית שהיא בפריפריה ובקרב הזכאים שהם הקבוצה החלשה.
ר' הולנדר: כדאי לשים לב לנקודה הזו שנפגעה קבוצה חלשה באוכלוסיה.
ש' בן-אליהו: פיתוח תשתיות למגורים - אנו, כמשרד השיכון, משקיעים כמיליארד שקל בפיתוח תשתיות.
ש' בן-אליהו: מדובר בעבודות עפר, כבישים, מים וביוב, חשמל וגינות ציבוריות.
ש' בן-אליהו: (מקרין שקף מס' 12, שכותרתו: נטל המיסוי על בינוי ושיכון.
ש' בן-אליהו: ) נטל המיסוי על ענף הבניה - בטבלה שבשקף יש את רשימת המיסוי בבניה.
ש' בן-אליהו: כיום, יש ועדה שהוקמה בראשות ציפי גל-ים לגבי נושא בחינת המיסוי.
ש' בן-אליהו: נושא המיסוי בענף הנדל"ן משמעותי מאד וחשוב מאד.
ש' בן-אליהו: אסביר לא רק בשפת מחקרים.
ש' בן-אליהו: יש לנו חומרים של מחקרים.
ש' בן-אליהו: התוצאה פשוטה מאד.
ש' בן-אליהו: להערכתי המקצועית, אם דו"ח בן-בסט יאומץ כלשונו לגבי נושא ענף הנדל"ן, תהיה מכה קשה לענף הנדל"ן, למרות שמספרית תמיד יגידו: "מה אתה רוצה?
ש' בן-אליהו: הטיבו עם ענף הנדל"ן מאשר עם ענף הבנקאות והענף הפיננסי.
ש' בן-אליהו: ".
ש' בן-אליהו: להערכתי, המצב יהיה יותר גרוע בענף הנדל"ן, כי זהו שוק פסיכולוגי; אם לאדם יש 600 אלף שקל והוא מתחבט האם להשקיע זאת בבנק או בדירה, היום עם התשואות שיש ועם כל מערכת המיסוי שחובקת את ענף הנדל"ן הוא לא רוצה להכנס לפה של פקידי השומה, ולכן הוא לא יקנה דירות.
עופר חוגי: זה בדיוק הפוך.
עופר חוגי: ברגע שהוא ישים זאת בבנק, יהיה לו מיסוי על רווחי ההון.
ש' בן-אליהו: אגיד זאת בצורה הכי צינית.
ש' בן-אליהו: אני עורך-דין במקצועי ומומחה בענף המיסוי בנדל"ן.
ש' בן-אליהו: אנו, כעורכי-דין העוסקים בתחום הזה, התעשרנו מהפחדים של האנשים שחייבים ללכת לרשות המס ולמלא טפסים ולהגישם ודברים מאד פשוטים ומאד טכניים.
עופר חוגי: המצב הוא בדיוק הפוך.
עופר חוגי: היום, מי שיש לו כסף בבנק הוא צריך למלא טפסים.
ישראל כץ: חבר-הכנסת חוגי, שאלת ותקבל תשובה.
ש' בן-אליהו: אם לאדם יש 600 אלף שקל והוא יודע מה התשואה בבנק ומה התשואה בנדל"ן, הוא אומר לעצמו: "עלי לשלם מס רכישה, ובסוף - מס מכירה.
ש' בן-אליהו: עלי לשמור שוברי מס שבח" ויש לו אולי מס עזבון על הנכס הזה ויש מס על השכרת הדירה.
ש' בן-אליהו: כל מערכת המיסוי הזו גורמת לכך, שהוא לא ירצה להכנס למסלול הזה.
עופר חוגי: אין מס עזבון.
אפי אושעיה: חבר-הכנסת חוגי, הוא מדבר על העיקרון.
ש' בן-אליהו: אני מדבר על דו"ח בן-בסט כפי שהוגש.
ישראל כץ: חבר-הכנסת חוגי, אני שמח לראות שסיעת ש"ס הפכה להיות תומכת נלהבת ברפורמה.
עופר חוגי: אנו תומכים, ורק השר צריך לסדר כמה דברים.
ישראל כץ: חבל, ששר האוצר היוצא לא ידע זאת.
ש' בן-אליהו: חברי-הכנסת הנכבדים, אני רוצה קצת 'לחמם' אתכם.
ש' בן-אליהו: הצענו הצעה די מהפכנית, ובעצם היא לא מהפכנית והיא פשוטה מאד.
ש' בן-אליהו: אמרנו, שהשיטה הפשוטה היא לבטל את מס שבח על דירות לבעלי דירות.
ש' בן-אליהו: אינני מדבר על סוחרים, אלא על אנשים שיש להם דירות.
ש' בן-אליהו: זה מס שלא מביא תקבולים למדינה, כי אדם שיש לו שתי דירות ורוצה למכור ויודע שעל דירה יש מס שבח הוא לא מוכר אותה.
ש' בן-אליהו: הוא רק דוחה את מכירתה.
ש' בן-אליהו: אין בזה מס, וזה לא גורם לתקבולים למדינה.
ש' בן-אליהו: זה רק גורם לאי-סחירות של הדירה.
אפי אושעיה: כמה הכנסות יש בשנה?
ש' בן-אליהו: אמר לי פעם מנהל אגף במס שבח: "כל מי שמשלם מס שבח על דירה - הוא חולה-נפש הוא לא הבין מה הוא ממלא בטפסים".
ש' בן-אליהו: זה אחוז מזערי מאד וקטן מאד.
ש' בן-אליהו: משלמים בעיקר כשיש דירה בירושה ויש לחלק זאת בין היורשים וצריך לשלם את המס ואין ברירה.
ש' בן-אליהו: אדם נורמלי וסביר שמגיע לעורך-דין ורוצה לקנות דירה ורואה שצריך מס שבח - לא מוכר דירה אלא ממתין.
ש' בן-אליהו: זה לא מס שמכניס כספים.
ש' בן-אליהו: זה מס שמעכב את המכירה ומעכב את סחירות הדירה.
ש' בן-אליהו: אמרנו: רוצים מס שבח על דירות ושזה יהיה סוציאלי?
ש' בן-אליהו: - מ-750 אלף דולר.
ש' בן-אליהו: מי שקונה דירה 750 אלף דולר, יידע שיש מס שבח.
ש' בן-אליהו: אבל על כל הדירות האחרות לא צריכים.
ש' בן-אליהו: מבחינת כל מנגנון עורכי-הדין ורואי-החשבון ופקידי השומה שרק בודקים את כל הטפסים ובסוף אומרים "אוקיי, פטוּר ממס", זה חסכון אדיר.
ש' בן-אליהו: א' אושעיה: וזאת, מ-750 אלף דולר.
אמנון כהן: הוא מציע זאת.
אפי אושעיה: איש כזה ויתר על משרדו ובא לשירות המדינה.
ש' בן-אליהו: אנו הגדרנו זאת כשירות לאומי.
ש' בן-אליהו: (מקרין שקף מס' 13, שכותרתו: פעילות המשרד במיגזר המיעוטים - יישום החלטות ממשלה.
ש' בן-אליהו: ) יש החלטות ממשלה שחלקן אגב לא נמצא בתקציב שמונח לפניכם כרגע.
ס' אלחנני: לא רואים אותן פה.
ש' בן-אליהו: מקורן לא לא נזכר בתוך התקציב שמונח לפניכם.
ש' בן-אליהו: אני מניח, שאחרי שחוק התקציב יאושר, אם יאושר, יחולו שינויים ויכניסו את התיקונים לחוק התקציב.
ש' בן-אליהו: נכון להיום, אם שמעתם על תכנית טיפול נקודתי בתחום המיגזר הערבי ושל ההסכם עם המיגזר הדרוזי וכל הנושאים שמופיעים ברשימה כאן - אז הם לא מופיעים בתקציב המדינה.
ישראל כץ: מה פירוש "לא מופיעים בתקציב"?
ישראל כץ: האם זה אומר שהם לא יבוצעו?
ד' עמר: בטיפול הנקודתי הוא מופיע.
ד' עמר: הוא מופיע במקום אחר.
ש' בן-אליהו: אנו יכולים להפעיל את תקציב המשרד שלנו בהתאם לתקציב שנתון.
ישראל כץ: כל נושא הטיפול הנקודתי במיגזר הערבי והדברים האחרים- - -
אברהם-בייגה שוחט: פשוט לא נכון.
אברהם-בייגה שוחט: אתה לא מדייק.
אברהם-בייגה שוחט: ס' אלחנני: זה המרכיב הכי גדול במשרד הבינוי והשיכון.
אברהם-בייגה שוחט: אני יודע בדיוק איפה הבעיה, ואתה לא מדייק.
ישראל כץ: חשוב שנשמע את שר האוצר היוצא.
אברהם-בייגה שוחט: גם הטיפול הנקודתי וגם נושא המיגזר הערבי אושרו במפורש בישיבת הממשלה, כולל מה כל משרד צריך לתת מתוך תקציבו וכולל תוספת שצריכה לבוא מהאוצר ושהיא בתוך הרזרבה ויש לחלקה, כי התכניות האלה אושרו אחרי שאושר התקציב.
אברהם-בייגה שוחט: ידענו שהן יבואו, ולכן זה הובא בחשבון ברזרבה.
אברהם-בייגה שוחט: לכן, גם בשני המקרים האלה מגיע כסף למשרדי הממשלה.
אברהם-בייגה שוחט: זה מה שלימור לבנת עשתה פה.
נתן שרנסקי: אבל, איך הם יגיעו?
אברהם-בייגה שוחט: יבוא האוצר לוועדת הכספים עם המחוייבות שיש על-פי התכנית על-פי החלטת ממשלה, ואם צריך להביא מאה מליון שקל מהרזרבה ולחלק זאת לטיפול הנקודתי לפי משרדי הממשלה, לפי מה שאושר - צריך לעשות זאת.
נתן שרנסקי: אבל, האם זה יהיה לפני או אחרי אישור התקציב?
עופר חוגי: רק אחרי.
יעקב ליצמן: אחרי שהוא נתן לנגב, אחרי שהוא נתן לירושלים, הוא יקח את זה- - -
אברהם-בייגה שוחט: אתם חמישה ח"כים, ואינכם מנהלים את המדינה.
אברהם-בייגה שוחט: נגמרו הסיפורים האלה.
יעקב ליצמן: רק אצלך נגמר.
אברהם-בייגה שוחט: אני מאד מקווה, שזה נגמר.
אברהם-בייגה שוחט: י' ליצמן: זה רק התחיל, ולא נגמר.
אברהם-בייגה שוחט: אתם חמישה ח"כים.
אברהם-בייגה שוחט: בשביל זה קמה ממשלה יותר רחבה.
יעקב ליצמן: חבר-הכנסת שוחט, טעית לפני הבחירות וגם עכשיו.
אברהם-בייגה שוחט: מה אתה קופץ?
יעקב ליצמן: קודם, הנגב, ואחר כך ירושלים ואחר כך- - -אם אתה רוצה להוציא כסף- - -
אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה- - -
ישראל כץ: אני רוצה לנצל את הידע שלך.
ישראל כץ: אמרת שני דברים, וברצוני לדעת אם הבנתי נכון.
ישראל כץ: חלק נמצא בתקציב המשרד, וחלק יבוא מהרזרבה.
ישראל כץ: האם הבנתי נכון?
אברהם-בייגה שוחט: נכון.
ישראל כץ: האם ידוע למשרד מה נמצא בתוך תקציבו?
אברהם-בייגה שוחט: בטח.
אמנון כהן: המנכ"ל לא יודע איפה זה נמצא.
אברהם-בייגה שוחט: אפשר להגיד מה שרוצים.
אברהם-בייגה שוחט: ישבו עם מנכ"לי כל משרדי הממשלה, ולא תמיד הם הסכימו.
אברהם-בייגה שוחט: אבל, נכפתה עליהם החלטה, שהובאה לישיבת ממשלה וסוכם כמה הולך מהחינוך, כמה מהתחבורה, כמה מהתעשיה וכמה מהשיכון.
ישראל כץ: אדוני המנכ"ל, האם אתה יודע כמה מהשיכון, בתקציב הקיים, הולך לתכניות האלה?
אברהם-בייגה שוחט: יש חוברת.
אברהם-בייגה שוחט: הוא יודע.
ישראל כץ: האם זה מסומן וצבוע?
ש' בן-אליהו: אסביר זאת כדוגמא.
טלב אלסאנע: לא כדוגמא, אלא כעובדה.
אברהם-בייגה שוחט: הוא דואג לנגב.
אברהם-בייגה שוחט: אינני רוצה להגיד לך את זה אבל תהיה דמגוג.
יעקב ליצמן: תגיד מה שאתה רוצה.
אברהם-בייגה שוחט: הנגב מעניין אותך כמו- - -
יעקב ליצמן: מה שמעניין אותך זה פחות ילדים.
ישראל כץ: חברי-הכנסת שוחט וליצמן, זה לא נאה, וגם הויכוחים האידיאולוגיים הם לא כרגע הנושא.
ש' בן-אליהו: מה שאמרתי נכון, ומה שאמר חבר-הכנסת שוחט נכון.
ש' בן-אליהו: אסביר זאת כדוגמא, ואז תבינו.
ש' בן-אליהו: נניח: מוסדות ציבור למיגזר הערבי.
ש' בן-אליהו: רבותי, נניח שתמיד שנים על שנים מוסדות ציבור למיגזר הערבי היו X מליון שקלים - נניח כתשעה מליוני שקלים במשרד השיכון.
ש' בן-אליהו: נניח, שתכנית החומש באה ואמרה שעכשיו יתנו למוסדות ציבור חמישים מליון שקל למיגזר הערבי כל שנה במשך ארבע שנים.
ש' בן-אליהו: חמישים מליוני השקלים האלה הם לא חמישים מליון שקל שמקורם ברזרבה אלא הם 41 מליון שקל מהרזרבה ועוד תשעה מליוני שקל בבסיס התקציב של משרד השיכון.
ישראל כץ: זה קיים.
ישראל כץ: ש' בן-אליהו: זה קיים.
ישראל כץ: זה היה קיים.
ש' בן-אליהו: זה היה קיים.
ש' בן-אליהו: כלומר, זה היה קיים, נמצא וימשיך להיות.
טלב אלסאנע: זה בעקרון, אבל עכשיו אנו רוצים לרדת לפרטים.
טלב אלסאנע: מעשית, מה הוא הסכום שהקצית לתכנית החומש?
ש' בן-אליהו: אתן דוגמא אחרת.
טלב אלסאנע: אנו לא רוצים שיסבכו.
טלב אלסאנע: אנו רוצים תכל'ס.
ישראל כץ: חבר-הכנסת טלב אלסאנע, ראשית, חשוב שהמשרד יבין בהזדמנות הזו.
ישראל כץ: שנית, חשוב שאנו נבין במה מדובר.
ישראל כץ: מנכ"ל המשרד, האם אתה יכול בכלל לתת כאן נתון?
אבשלום וילן: כתוב בספר: 134 מליון שקל פלוס שלושה מליונים לבדואים.
ש' בן-אליהו: כל הנתונים חשופים וברורים.
ישראל כץ: כן, אך השאלה המהותית היא מה היה קודם לכן ומה תהיה התוספת.
אמנון כהן: אני מבקש גם שתתייחס לטיפול נקודתי באחת-עשרה רשויות.
ש' בן-אליהו: אסביר את שני הדברים, וזו אותה התשובה לשני הדברים: לטיפול הנקודתי ולמיגזר הערבי.
ש' בן-אליהו: אם, נניח, תכנית הממשלה קבעה שבטיפול הנקודתי יתנו- - -
טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, הוא חוזר שוב.
טלב אלסאנע: למה "נניח"?
טלב אלסאנע: אני רוצה את הדברים עובדתית.
ישראל כץ: חבר-הכנסת אלסאנע, נקטתי במדיניות ליברלית הבוקר.
טלב אלסאנע: האם מתנהגים בתקציב המדינה בהנחות?
טלב אלסאנע: עכשיו, אני מתייחס לתקציב.
טלב אלסאנע: מה זה "נניח"?
ישראל כץ: חבר-הכנסת אלסאנע, המנכ"ל יסיים בעוד כמה דקות את הסקירה, והוא עשה זאת בצורה טובה בהתאם לבקשה.
טלב אלסאנע: עד עכשיו, היה בסדר גמור.
ישראל כץ: הוא היה מצויין.
ישראל כץ: לאחר מכן כל חבר-כנסת יתבטא, ונשיג את שתי המטרות, ואז יענו.
ישראל כץ: בואו ונחדל מההערות.
ש' בן-אליהו: זה גם בטיפול נקודתי וגם במיגזר הערבי.
ש' בן-אליהו: גם בטיפול נקודתי היתה פה שיטה.
ש' בן-אליהו: כלומר, אם, נניח, החליטו לתגבר בטיפול נקודתי סעיף שיקום שכונות, כדי שזה יגיע במשך שנה, נניח, ל-184 מליון שקל, וכאשר בסיס התקציב שלי בשיקום שכונות פיזי הוא נניח 120 מליון שקל, אז היתרה צריכה להגיע ממקורות האוצר.
ש' בן-אליהו: כלומר, בספר התקציב, שמונח לפניכם, יהיה כתוב את 120 מליון השקל ולא יהיה כתוב את מה שהיה בממשלה.
ישראל כץ: התשובה ברורה.
ש' בן-אליהו: אותו דבר גם לגבי המיגזר הערבי.
ישראל כץ: האפשר להשלים את הסקירה באותו קצב ולסיים?
ש' בן-אליהו: כן.
טלב אלסאנע: יש לי שאלה אחת והיא באותו דף.
ישראל כץ: תרשום זאת.
ישראל כץ: התשובה מאד ברורה.
אברהם-בייגה שוחט: התכניות אושרו, אחרי שאושר התקציב.
ש' בן-אליהו: אמרתי לכם, ש'אחמם' אתכם.
ישראל כץ: תשתדל, שלא 'יתחממו' עליך דוקא.
ישראל כץ: לפי התשובות עד עכשיו, אינך מקצה מתוך תקציב המשרד, מבחינתך בצדק, שום סכום נוסף לאותה תכנית מפורסמת.
עופר חוגי: לפי זה, צריכים להיות שני מיליארד שקל.
עופר חוגי: זה לפי ההתחייבויות למיגזר הערבי.
אברהם-בייגה שוחט: זה לא נכון, כי חלק מהדברים הוא בסדר עדיפות של המשרד.
אברהם-בייגה שוחט: הם אומרים למשרד התמ"ס למשל: "מתוך מאתיים מליון שקל פיתוח תקחו ששים מליון שקל ותתנו למיגזר הערבי".
אברהם-בייגה שוחט: זה משנה סדר עדיפויות בתוך המשרד.
ישראל כץ: חבר-הכנסת חוגי, אינך צריך לפרט כאן כל מסקנה שאתה מגיע אליה.
ש' בן-אליהו: (מקרין שקף מס' 14, שכותרתו: שיקום שכונות.
ש' בן-אליהו: ) שיקום שכונות - יש לנו 106 שכונות בטיפול, ויש שכונות שסיימו טיפול.
ש' בן-אליהו: עכשיו, אנו הולכים על ריכוז מאמץ, דהיינו שמים כספים בשכונות, ולא רק שכונות אלא רשויות שלמות, בצורה כזו שתוך שנתיים הרשות יוצאת משיקום שכונות.
ש' בן-אליהו: אמנון כהן: האם זה שיקום פיזי או חברתי?
ש' בן-אליהו: זהו שיקום פיזי.
ש' בן-אליהו: שיקום חברתי לא חופף לשיקום פיזי, כי אנו מאמינים שגם אם השכונה יצאה מהשיקום הפיזי, עדיין יש דברים שצריך לבצע בה.
ש' בן-אליהו: זה בתהליך יציאה חברתי.
ש' בן-אליהו: מספר שנים אחרי סיום השיקום הפיזי יוצא גם השיקום החברתי.
ש' בן-אליהו: יש מקומות שזה ממשיך כי אין ברירה וצריך להמשיך גם את השיקום החברתי.
ש' בן-אליהו: זה לא קשור אחד לשני.
ד' עמר: כמה כסף היה השנה וכמה בתקציב החדש?
ש' בן-אליהו: אגיד את הפרטים.
ישראל כץ: האם בבני-ברק נכללות שכונות בתוך שיקום שכונות?
ש' בן-אליהו: הגדרת שכונה ששייכת לשיקום שכונות היא על-פי החלטת ממשלה.
ש' בן-אליהו: יש קריטריונים אלו שכונות להכליל בשיקום שכונות ואלו שכונות יוצאות משיקום שכונות.
ש' בן-אליהו: על-פי הקריטריונים, נכנסים ויוצאים.
ישראל כץ: האם בנגב יש שכונות?
ישראל כץ: האם בגליל יש שכונות?
ישראל כץ: האם במיגזר הערבי יש שכונות שיקום?
ש' בן-אליהו: אגיד את הרשימה.
ישראל כץ: האם אפשר לפרט בנקודה הזו?
ישראל כץ: האם זה נתון הסטורי - השכונות - או שמעדכנים אותן?
ש' בן-אליהו: לגבי מי שרצה פרטים על השכונות, אינני רוצה לגלוש לנושא הזה.
ש' בן-אליהו: היו"ר ישראל כץ: חבר-הכנסת אמנון כהן, האם ברמלה יש שכונות שיקום?
ש' בן-אליהו: יש לנו שכונות שיוצאות בטיפול נקודתי, דהיינו בריכוז מאמץ.
ש' בן-אליהו: יש לנו חמישים שכונות שיוצאות לפי קריטריונים.
ש' בן-אליהו: לחמישים השכונות האלה מוקצבים 48 מליון שקל.
ש' בן-אליהו: יש לנו שכונות במיגזר הערבי ובמיגזר הדרוזי.
ש' בן-אליהו: איפה במיגזר הערבי?
ש' בן-אליהו: רהט, אום אל-פאחם, זרקא, ואדי ניסנס, טייבה, טירה, כפר-מנדא, כפר-כנא, תמרה ועוד.
ש' בן-אליהו: הרשימות האלה הן בהתאם להחלטות הממשלה, וזו לא החלטה של המשרד, שמכניסים את השכונות לשיקום שכונות או מוציאים אותן.
ש' בן-אליהו: בתקופה שכיהנתי כמנכ"ל המשרד, המדיניות היתה חד-משמעית לא להכניס שכונות נוספות לפרוייקט שיקום שכונות.
ישראל כץ: מה קורה אם הגיעו עולים חדשים או זכאים למקום?
ש' בן-אליהו: לא הכנסנו שכונות לשיקום שכונות, מאחר והתקציב שקיים במספר השכונות שקיים כרגע, משמעותו היא בערך כמליון שקל בממוצע לשכונה, דהיינו שיפוץ שני בתים בשכונה.
ש' בן-אליהו: אני מדבר על שכונה כמו קרית-מלאכי, וגם ירוחם נקראת שכונה.
ש' בן-אליהו: אין משמעות לשיפוץ שני בתים בירוחם או בקרית-מלאכי.
ש' בן-אליהו: לכן, עשינו "ריכוז מאמץ", כדי לסיים פרוייקט שיקום שכונות.
ד' עמר: אם יש לך 48 מליון שקל, איך אתה יכול לסיים?
ד' עמר: התור של מספר 148 יגיע בעוד עשרים שנה, כשכבר לא תהיה שכונה.
ד' עמר: לא רק שלא ישקמו, אלא שלא תהיה שכונה.
עופר חוגי: האם אין איזה שהוא CAPPING עם הרשות?
ש' בן-אליהו: יש רשויות שלא מסוגלות לעשות דבר כזה, אבל אתן דוגמא מה קורה כשאנו מנסים לעשות את ההתקשרות עם רשות: שכונת קרית-משה ברחובות היא שכונה קשה בה יש ריכוז של עולים מאתיופיה.
ש' בן-אליהו: לא הכנסנו אותה לשיקום שכונות.
ש' בן-אליהו: לקחנו מיתחם קטן של מספר בתים כאן ומספר בתים שם, וזה כחריג נכנס ב-1999.
ש' בן-אליהו: הכנסנו אותה, עשינו MATCHING עם הרשות.
ש' בן-אליהו: שמנו ארבעה מליון שקל, הם - ארבעה מליוני שקלים, כדי להוציא אותה במכה אחת.
ש' בן-אליהו: נכנסנו, נותנים מכה ומוציאים אותה כדי לישר אותה.
ד' עמר: מה אם אין לה אפשרות ל-MATCHING?
ש' בן-אליהו: למשל: לגבי שכונה ד' בצפון באר-שבע, הגענו להסכם עם "עמידר", עם הרשות המקומית ואיתנו על איגום תקציבים של 16 מליון שקל עם הרשות המקומית.
ש' בן-אליהו: יש רשויות, במיגזר הערבי וגם במיגזר היהודי, שהן חלשות, שאי אפשר לעשות שם MATCHING, וזה לא יעזור.
ש' בן-אליהו: ט' אלסאנע: אדוני המנכ"ל, כל המיגזר הבדואי בנגב לא קיים על מפת משרד הבינוי והשיכון: לא שיקום שכונות, לא מוסדות ציבור ולא שום דבר.
ש' בן-אליהו: האם הם מחוץ למדינה?
ש' בן-אליהו: אני מציע, שתשאל את השאלה הזו- - -
עופר חוגי: אלו שכונות?
טלב אלסאנע: אף ישוב בדואי בנגב לא נכלל בשיקום שכונות.
עופר חוגי: תשאל את הממשלה שלך בפעם שעברה.
עופר חוגי: הוא אמר, שהממשלה קובעת ולא הוא.
ש' בן-אליהו: לא פותרים את הבעיה של הבדואים בנגב בכלים לא מתאימים.
ש' בן-אליהו: הכלי של שיקום שכונות, שמתרכז בשיפוץ חזיתות בבניינים רבי קומות בבניה הרוויה, לא מתאים לאוכלוסיה הבדואית בנגב כי אין שם בניה רוויה.
ש' בן-אליהו: לכן, הכלים והקריטריונים לא מתאימים לפריט הזה.
טלב אלסאנע: למשל: שיקום חברתי.
ש' בן-אליהו: שיקום חברתי קיים.
ש' בן-אליהו: הממשלה הכניסה לאחרונה את תל-שבע בטיפול הנקודתי במיוחד לנושא המיגזר החברתי וגם בנושא התשתיות.
ש' בן-אליהו: וזאת, מכיון שדרך שיקום שכונות אנו יכולים לעשות שיפוץ דירות קשישים שזה כן רלוונטי למיגזר הבדואי.
ש' בן-אליהו: לכן, הכלים שקיימים בשיקום שכונות באופן מהותי בבסיסם לא מתאימים גם למיגזר היהודי הכפרי.
טלב אלסאנע: לגבי מוסדות ציבור, למשל, אין תקציב למוסדות ציבור במיגזר הבדואי.
ש' בן-אליהו: לגבי המיגזר הבדואי, דוקא חל איזה שהוא שינוי.
ש' בן-אליהו: זה לא שייך לשיקום שכונות, אלא למוסדות ציבור.
ש' בן-אליהו: אתן לך את התשובה מה עשינו רק השנה בתכנון מוסדות ציבור, ואבקש מצביה אפרתי לתת לך את הפירוט.
צ' אפרתי: ריכזנו תקציב ממינהלת הבדואים בנגב וממקורות משרד הבינוי והשיכון, ויצאנו בתכנון מפורט של אולמות ספורט ומתנ"סים בכל שבע העיירות.
צ' אפרתי: הכל מתואם עם ראשי הרשויות.
צ' אפרתי: יש ועדת ליווי משותפת, שמתכנסת אחת לשבוע, על תכנון מפורט.
צ' אפרתי: יושבים עכשיו צוותים, וכל החומר למכרז, לביצוע הבניינים האלה יהיה מוכן עוד השנה ב-2001.
צ' אפרתי: אני מקווה, שב-2001 יהיה לנו תקציב לבנות לפחות חלק.
צ' אפרתי: אנו הגשנו לוועדת שרים בראשות מתן וילנאי תכנית לבניית כל המוסדות האלה.
צ' אפרתי: אנו יודעים שחלק מהתקציב יהיה לנו כבר השנה, אבל התקציב לביצוע כל המוסדות שהוצאנו לתכנון צריך לבוא בטווח של שלוש או ארבע שנים.
אבשלום וילן: מה עם כל הישובים הלא-מוכרים?
ישראל כץ: לא נכנס לכל הפירוט.