GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רמי קנטור: מועצת הירקות לא מייצגת את המגדלים, זאת מועצה סטטוטורית שהיא גוף שלפי חוק לוקח מאתנו היטלים שחונקים אותנו.
רמי קנטור: 3% ממחזור המגדלים זה יותר מ-25% מהרווח נטו שלי.
רמי קנטור: אני מסוגל גם בשנה שאני לא מרוויח לשלם למועצה ולא לשלם למס הכנסה.
דן אפרת: יש כאן שמונה מגדלי ירקות, אני מכיר 400.
דן אפרת: מעולם לא נקרא אחד מהם לבחור נציגים.
דן אפרת: מדובר באנשים חקלאים ועובדי לול, שמעולם לא קראו להם.
דן אפרת: שחררו אותנו מנטל הזה.
דן אפרת: אי-אפשר להמשיך אתם.
מאיר דינאי: המועצות נשלחות על-ידי ארגוני המגדלים והממשלה.
ישראל כץ: אני מבקש לשמוע את עמדת משרד החקלאות.
צבי אלון: משרד החקלאות לא יסלול את הדרך לשינוי הזה מלכתחילה.
צבי אלון: יש לי פה מכתב של מנכ"ל משרד החקלאות לרונן גוטלר, שמביע את העמדה הזאת ומסביר למה ומנמק.
צבי אלון: ברכבת הזאת שקוראים לה חוק ההסדרים, המכתבים וההתייחסויות האלה נשארים מאחור.
צבי אלון: נציגת אגף התקציבים הסבירה, שאחת המטרות העיקריות היא להעדיף את התחרות.
צבי אלון: אני מרשה לעצמי לומר לזכותה, שהיא חדשה והיא לא מכירה את מידת התחרות שקיימת בתחום הזה, שהתפתחה בשלוש-ארבע השנים האחרונות.
צבי אלון: אני אישית נותן מדי שנה עשרות רשיונות ייצור לפירמות לייצור ירקות, עשרות רשיונות לייצור פירות ועשרות רשיונות לייצור פרחים.
עופר חוגי: למה הם צריכים לשלם מס הכנסה למועצות?
צבי אלון: אני אסביר לגבי ההיטל, אבל קודם אדבר על החוק עצמו.
צבי אלון: החוק מבקש להעביר את הסמכויות מהמועצות למשרד החקלאות.
צבי אלון: אנחנו כל-כך מתנדבים להתפרק מסמכויות?
צבי אלון: אנחנו חושבים שזאת הליכה אחורה.
צבי אלון: בימים שזקני הדור מנהלים את המדינה, בואו נחשוב גם מה היה הרעיון כשחוקקו את חוק המועצות והעבירו סמכויות ממשרד החקלאות.
צבי אלון: כי חשבו שזאת מערכת ציבורית, שיש בה גם את נציגי הממשלה, גם את נציגי הצרכנים.
צבי אלון: מועצת ייצור זה נציגים שממונים על-ידי שר החקלאות, אחרי שהם מקבלים מועמדים מנציגי החקלאים, מנציגי המסחר, מנציגי המחקר, מנציגי ההדרכה.
עופר חוגי: מתי הם עשו בחירות בפעם האחרונה?
עופר חוגי: מתי הם נבחרו בפעם האחרונה?
דן אפרת: אף פעם אחת.
עמי אוליאל: לפני שנה בדיוק.
צבי אלון: מבחינת התחרותיות והרשיונות, פיתחנו מערכת שמאפשרת את הדברים.
צבי אלון: יושבים פה כאלה שאומרים שהחוק צריך לעבור ושנרד מהצוואר שלהם, וביניהם לא אחד ולא שניים ביקשו וקיבלו רשיונות.
צבי אלון: אין כל בעיה.
צבי אלון: אתה שואל אותי לגבי ההיטלים, וזה נושא שלא קשור לחוק.
צבי אלון: הנושא של ההיטל הוא בעקיפין יכול להיות קשור לחוק הזה.
צבי אלון: ועדת הכספים מתמודדת מדי שנה עם הבעיות של התקציב במשרד החקלאות ומבקשת לקצץ בתקציב ההדרכה והמחקר ואומרת חלק תיקחו מהחקלאים, ומפיתוח גידולים חדשים חלק תיקחו מהחקלאים, אז בתוך אותו היטל של 3% מופיע הקצאות למחקר, מופיע הקצאות להדרכה, מופיע הקצאות לגידולים חדשים.
עופר חוגי: למה החקלאים צריכים לשלם?
ישראל כץ: זה היתר ליברלי של מתן רשיונות.
יעקב ליצמן: אבל אין מילוט.
אבשלום וילן: מי אמר לך שאין מילוט?
יעקב ליצמן: יש כאן מכתב שאומר את זה.
יעקב ליצמן: אני מבקש לדעת מה הם אומרים לגבי המכתב, מה היה המשא-ומתן בין שני המשרדים, משרד החקלאות ומשרד האוצר.
יעקב ליצמן: אני מבין שנכנסו עכשיו שרים חדשים, אבל אתה היית קודם, ניהלת משא-ומתן עם פקידי האוצר בממשלה הקודמת.
יעקב ליצמן: מה היתה התוצאה של המשא-ומתן?
יעקב ליצמן: יש לנו כאן מכתב בעניין זה, ונציגי האוצר אומרים שהיה סיכום שכביכול יש הסכם.
גלית אסף-שנהר: לא היה שום סיכום.
גלית אסף-שנהר: התקבלה החלטת ממשלה.
יואל נווה: המכתב של משרד החקלאות הוא מה-16 באוגוסט.
צבי אלון: בשנת 2000 הנושא הזה עלה ונדחה ולא עבר בחוק ההסדרים.
צבי אלון: השר הקודם מינה ועדה בשביל להציע ולהחליט איך לנהוג בנושא הזה של הייצור, שהיה מונח על סדר היום.
יעקב ליצמן: זה לא היה על דעת האוצר?
ישראל כץ: הוא לא קיבל את מסקנות הוועדה, והרי הוא יושב כאן ופונה בשם הממשלה ומבקש לאשר את זה.
ישראל כץ: נציג ארגון מגדלי הפירות, בבקשה.
עמי אוליאל: אני מייצג את רוב מגדלי הפירות בישראל, ואין על כך עוררין.
עמי אוליאל: מאז סוף השנה הקודמת, כאשר הנושא עלה והורד מסדר היום בשלב ההוא, נכנסנו למערכת דיונים עם משרד החקלאות, כדי להבטיח מצד אחד תחרות ואפשרות לחקלאים ולכל גורם שהוא שרוצה לייצר פירות, להיכנס למערכת ולייצר פירות, ומצד שני להבטיח כללים שבהם גם תובטח התמורה למגדלי הפירות.
עמי אוליאל: אני, כמגדל ירקות ופרחים ופירות במשך 20 שנה, נוכחתי לצערי פעמים רבות בכך, שכאשר ניתנו רשיונות ייצור לכל מיני גורמים מבלי שהם התחייבו לכללים על פיהם הם פועלים, הם לקחו את התוצרת שלנו ולא שילמו את התמורה.
עמי אוליאל: וזה היה לא פעם ולא פעמיים.
עמי אוליאל: זה מה שהטריד אותי כנציג של מגדלים וזה מה שגרם לי להיכנס למשא-ומתן עם משרד החקלאות, על-פי המלצות של הוועדה שבראשותה עמדה הגברת דליה הראל.
עמי אוליאל: הוועדה הגישה המלצות, ההמלצות האלה הוגשו לשר החקלאות דאז, חיים אורון, השר קרא לנו לשמוע את חוות דעתנו בעניין, השמענו את דעתנו והשר מינה צוות שיביא הצעה מוסכמת שמצד אחד תבטיח את התמורה למגדלים ומצד שני תפתח עוד יותר את נושא ייצור הפירות לתחרות חופשית יותר.
עמי אוליאל: ואמנם כך.
עמי אוליאל: הסיכום שהיה עם השר חיים אורון מקובל עלינו, ואנחנו מבקשים שהסיכום הזה יהיה שריר וקיים גם לעתיד, כדי שנוכל להבטיח את התמורה למגדלים מצד אחד ולעבוד בצורה מסודרת.
עמי אוליאל: אין פה כל התנגדות לפתיחת הייצור ולתת לגורמים נוספים לייצר.
עמי אוליאל: עובדה שהסף ירד מ-30% ל-10%, והיו גם מתחת ל-10% אם היו עומדים בכללים בוועדה שמרכז צבי אלון, הסמנכ"ל לסחר חוץ במשרד החקלאות, ושותפים לה נציגי המגדלים.
ישראל כץ: עורך-דין שאול פלס, בבקשה.
שאול פלס: אני רוצה להעלות שלוש נקודות, שתיים מהן מכוונות לחברתי הגברת שניידר, שתבדוק ותאמר את דעתה.
שאול פלס: הנקודה האחת היא, שמועצות ייצור מסדירות שני תחומים, את הייצור ואת השיווק.
שאול פלס: השיווק מורכב מהשיווק בשוק המקומי ומהייצוא.
שאול פלס: מדובר כאן על ביטול סמכויות ההסדרה של מועצות הייצור, כל סמכויות ההסדרה.
שאול פלס: התיקון שמופיע מתייחס למתן היתרי יצוא, כאילו מתן היתרי יצוא הוא חזות הכל.
שאול פלס: הוא איננו חזות הכל.
שאול פלס: אני מזמין את הגברת שניידר ואת האחרים לעיין בסעיפי החוק.
שאול פלס: אני אתן לדוגמה את חוק מועצת הפירות, סעיפים 34-35, שמסמיך את המועצה לתת הוראות בקשר לדרכי הטיפול בפירות המיועדים לייצוא, החל ממועד הקטיף ועד למועד שבו יועמדו למכירה.
שאול פלס: התיקון שמוצע פה איננו מדבר בכלל על מתן סמכויות לשר החקלאות להסדיר את התחומים שטעונים הסדרה בקשר לייצוא ושאינם נוגעים למתן היתרים.
שאול פלס: פירוש הדבר הוא, שבמדינת-ישראל שוב לא יהיה גורם בכלל שיסדיר את נושא הייצוא.
שאול פלס: זאת ההצעה שעומדת כאן.
שאול פלס: הדבר השני, לדעתי ההצעה הזאת לא תעמוד במבחן הבג"ץ, מפני שהיא בניגוד לחוק חופש העיסוק.
שאול פלס: כל זמן שאני לא שומע את חברתי צוחקת, אלא האיכרים צוחקים על דברים משפטיים, זה בסדר.
דן אפרת: זה כבוד גדול להיות איכרים, מי יודע אם נוכל להמשיך בכך.
שאול פלס: מתן הסמכות לשר החקלאות לתת היתרים זאת הוראת חוק חדשה, שלא תעמוד ואין הוראות מעבר בחוק חופש העיסוק שסומכות עליה, ולכן ההגבלה על העיסוק הזאת לא תעמוד.
שאול פלס: הדבר האחרון, והוא הדבר המרכזי, הוא שמועצות ייצור מנוהלות על-ידי מגדלים למען מגדלים בכספי מגדלים.
קריאה: האם מדובר על הארץ?
שאול פלס: אשמח להמציא תקנון לבחירות הדמוקרטיות, תקנון שהוא העתק של תקנון הכנסת, כולל קלפיות ניידות וכולל קלפיות קבועות שלפיהן נבחרים כל ארבע שנים נציגי המגדלים לתוך מועצת הפירות.
שאול פלס: מלבד זה, התקציב של מועצת הפירות הוא כולו מכספי מגדלים, הממשלה איננה מכניסה לשם גרוש.
שאול פלס: כל שנה כמעט, במשך עשר השנים האחרונות, משרד האוצר מניח את ההצעות שלו כאן, והן נועדו לכרסם במועצות הייצור.
שאול פלס: אני רוצה להסביר מדוע זה קורה ובעצם את מהות העניין.
שאול פלס: כולנו נוהים אחרי ההפרטות וכל מה שקשור בהן.
שאול פלס: כל מה שקשור בלתת משחק לכוחות השוק החופשי טוב ויפה במגזרים אחרים, אבל איננו נכון בחקלאות.
שאול פלס: לחשוף את החקלאים לכוחות השוק פירושו להרוג את החקלאים.
שאול פלס: אני מוכן להמציא לוועדה דוגמאות מארצות-הברית, דרך צרפת ועד אנגלייה, ולהראות לה כיצד מגיעים שם החקלאים, באמצעות מועצות סטטוטוריות.
שאול פלס: מה שאנחנו הולכים לעשות כאן זה להפקיר את החקלאים לכוחות השוק, לבעלי הון, שייצגו את הסחורה ויגמרו אותם, מפני שיבטלו את כוחם המאוחד כפי שהוא בא לידי ביטוי במועצות.
דוד תיבולי: למרות מועצות הייצור אנחנו קיימים.
ישראל כץ: האם יש מישהו שהוא בעד הדברים?
אבנר שיר: אני מהערבה, מגדל פרחים, בעבר גידלתי ירקות והייתי בין אלה שגרמו לפתיחת הייצוא.
אבנר שיר: כולם נלחמו בנו, כולל אלה שעכשיו מחלקים רשיונות, ושמו לנו רגליים.
אבנר שיר: אבל הגענו לבג"ץ וזכינו בבג"ץ.
צבי אלון: באף בג"ץ לא זכית.
אבנר שיר: כשהם פתחו את הייצור הענף נכנס לתחרות.
אבנר שיר: אצלנו בערבה, כשזה היום יותר מ-50% מהייצור החקלאי, מרוויחים יותר.
אבנר שיר: ועם כל זה נעשה יותר ויותר קשה להתפרנס, ואנחנו נשארים עם גיבנת שאנחנו לא מבינים אותה.
אבנר שיר: כל הזמן אומרים לנו שצריך את המועצות בשביל הדרכה, וזה נכון, צריך מישהו שינהל את ההדרכה.
אבנר שיר: אבל צריך את כל הבתים הגדולים והמפוארים האלה בשביל כמה אלפי שקלים של מדריך?
אבנר שיר: אם היינו לוקחים את מה שאנחנו משלמים למועצה, היינו יכולים להביא את המומחים הכי גדולים מארצות-הברית או פה בארץ לשלם להם משכורות נורמליות ושיתנו לנו את ההדרכה ומו"פ והכל נממן לבד.
אבנר שיר: כל מי שיושב כאן שותף לפשע אמיתי, שנמשך כבר שנים, ואני לא יודע למה ממשיכים לתת לזה יד.
אבנר שיר: אומרים שהמועצה המייצגת את החקלאים זה גוף סטטוטורי, זה לא יכול לייצג את החקלאים.
אבנר שיר: אני חקלאי וגם מנהל חברת יצור של חקלאים, הייתי פעם חבר מליאת מועצת הפרחים, קיבלתי מינוי משר החקלאות.
אבנר שיר: מנכ"ל מועצת הפרחים לא אהב את הדעות שלי ובלי לשאול את שר החקלאות שם במקומי מישהו אחר, כי לא היה לו נוח.
אבנר שיר: בא אדם ומדבר על פתיחת ייצור, על תחרות.
עופר חוגי: אבל אמרו שיש בחירות.
צבי אלון: הוא ממשיך לשקר אתכם.
אבנר שיר: אין בחירות.
אבנר שיר: אם היו מסתובבים עם קלפיות בין החקלאים, לפחות בין מגדלי הפרחים, אם מועצת הירקות היתה וולונטרית, אולי 5% מהחקלאים היו שמים שם כסף.
אבנר שיר: זה מזכיר לי שלפני הרבה שנים היינו עם "תנובה", ויום אחד מי שהיה מנכ"ל "תנובה", בגלל איזשהו חיכוך עם ארגון מגדלי הירקות, הודיע שרק חקלאי שישלח מכתב שהוא מוכן שיגבו לו – יגבו בעבורו.
אבנר שיר: אף אחד לא שלח מכתב, פתאום אף אחד לא רצה לשלם, גם לא לארגונים.
אבנר שיר: אז מועצה שהיא באמת לא מייצגת את החקלאים על אחת כמה וכמה.
אבנר שיר: זאת מועצה סטטוטורית ממשלתית, איך היא יכולה לייצג?
אבנר שיר: אני אישית חושב שגם לא צריך להעביר את הסמכויות למשרד החקלאות, כמו למשל מתן רשיונות ייצור.
אבנר שיר: באיזו מדינה נורמלית נאורה צריך לבקש רשיון ייצור?
אבנר שיר: אבל אם זאת הדרך היחידה לצמצם את הפעילות של המועצות ולהוריד את הנטל מעל החקלאים, אז שיעשו את זה.
אבנר שיר: אבל תבינו שיצרן נעליים שמייצר לא צריך לבקש רשיון.
שלמה לשם: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח עם החברים.
שלמה לשם: אני יכול לעשות את זה בקלות, אבל אני לא רוצה.
ישראל כץ: אני מעריך את זה.
שלמה לשם: אני רוצה להסביר את המכתב שהנחתי בשם התאחדות חקלאי ישראל על שולחן חברי ועדת הכספים של הכנסת.
שלמה לשם: לפני שנה, במסגרת חוק ההסדרים, הממשלה ניסתה להעביר את העניין.
שלמה לשם: היו דיונים בוועדת הכספים, וועדת הכספים החליטה לפצל את הנושא הזה והעבירה אותו למשא-ומתן בין משרדי האוצר והחקלאות.
שלמה לשם: השרים שוחט ואורון סיכמו ביניהם, בהסכמה של שני המשרדים, שמשרד החקלאות יקים ועדה מאנשי המשרד, לא מנציגים אחרים, שבראשה עמדה דליה הראל, שהיתה משנה למנכ"ל במשרד.
שלמה לשם: הוועדה הזאת שמעה את כולם, שמעה את מועצות הייצור וקבעה נהלים וקריטריונים, שעל פיהם יש לפעול.
שלמה לשם: מנכ"ל משרד החקלאות, יוסי ישי, בעקבות העניין הזה, שלח ב-10 באוגוסט מכתב לרונן וולפמן ואמר שעל-פי הסיכום שהיה ביניהם העניין הזה בא לכסות את העניינים.
שלמה לשם: בחוק ההסדרים הנוכחי, הממשלה מביאה פעם נוספת את העניין.
שלמה לשם: לפי דעתנו יש פה פתרון מלא במה שהושג באותה ועדה ממשלתית, אפשר לפרט גם את הדברים.
שלמה לשם: משרד החקלאות מבקש בדיוק כמונו את העניין הזה, אפילו לא לפצל אלא להוציא אותו, כי פועלים על-פי הקריטריונים שנקבעו על-ידי ועדת הראל, הייצור הוא פתוח, יש שם דברים שמגינים על החקלאים ועל כספם.
שלמה לשם: אני מבקש לכבד הסכם שהיה בין-משרדי.
מיכל עקביה: צריך לעשות פה הבחנה, כי יש פה שני נושאים והם מתערבבים.
מיכל עקביה: נושא אחד, שהוא נושא התוספת, ואני חושבת שלאף אחד אין התנגדות לו, המשמעות שלו היא שהשרים יוכלו להוציא גידולים שכלולים בתוספת והיום החוקים האלה חלים עליהם כשהם לא מקבלים שירות מהמועצות.
קריאה: יש התנגדות רבתי.
מיכל עקביה: אני לא יכולה לחשוב על סיבה.
ישראל כץ: היית אופטימית.
מיכל עקביה: היום יש גידולים שכלולים בחוקים האלה, משלמים היטלים למועצה ולא מקבלים שירותים, ואנחנו מבקשים לאפשר לשר החקלאות להוציא אותם מהחוקים האלה.
אבשלום וילן: האם יש מישהו שמוכן לשלם מס מדינה?
אבשלום וילן: אם את עושה את החשבון עד הסוף, תבדקי מי נותן את המחקר ואת כל השירותים.
מיכל עקביה: נושא שני זה נושא הייצוא, וצריך להבין שהמצב בתחום הייצוא היום הוא מצב מאוד מוזר.
מיכל עקביה: מצד אחד, המועצה, שהיא כאמור בעלת מניות באגרקסקו, שהיא היצואנית הכי גדולה, היא זו שבידיה נתונות סמכויות הייצוא והיא צריכה לתת היתרים ליצואנים אחרים שאמורים להתחרות בה.
מיכל עקביה: זה מצב של ניגוד עניינים מובנה, שאי-אפשר להסכים לו.
מיכל עקביה: אומר פה חברי ממשרד החקלאות שהם נותנים היתרים.
מיכל עקביה: הם נותנים את ההיתרים לייצוא יחד עם המועצה.
מיכל עקביה: אם המועצה מחליטה לא לתת היתר ייצוא למישהו שמתחרה בה, מסיבות השמורות עמה, היא לא תיתן.
מיכל עקביה: הנושא של פרחים זה נושא שבו נעשתה, בהסכמה עם המועצה, איזושהי רפורמה ואפשרות גם ליצואנים אחרים לייצא.
מיכל עקביה: גם זה בעייתי, כי זה דורש הסכמה של המועצה, אבל זה איזשהו פתח בענף יצוא הפרחים.
מיכל עקביה: תשמעו אנשים שמייצאים פרחים, הפדיון שלהם עלה, המצב השתפר.
מיכל עקביה: למגדלים זה טוב יותר, ואנחנו מעוניינים להעביר את התיקון הזה כדי לשפר את מצבם.
אבשלום וילן: הדיון פה הוא מאוד לא מאוזן.
אבשלום וילן: יש פה כמה חקלאים, שזכותם המלאה להילחם בממסד החקלאי על כל שלוחותיו, אבל בגלל חוסר האיזון יוצא כאילו הנציגים הנבחרים, שנבחרו על-ידי ארגוני המגדלים, על-ידי רוב המגדלים, הם לא לגיטימיים.
ישראל כץ: בעיני מי?
אבשלום וילן: כפי שזה מוצג פה בוועדה.
אבשלום וילן: היועצת המשפטית המכובדת נתנה דוגמאות, אבל היא לא נותנת את הדוגמאות ההפוכות.
אבשלום וילן: יושב פה נציג רשמי של משרד החקלאות, האומר שאין בעיה לתת היתרי ייצוא.
אבשלום וילן: אנחנו יודעים שהיו מאבקים.
אבשלום וילן: תסתכלו מה קורה היום בעולם, עם הפה והטלפיים ועם הפרה המשוגעת, ותראו לי מקום אחד בעולם שבו החקלאות לא מאורגנת כנגד כשלי שוק.
אבשלום וילן: אין דבר כזה.
אבשלום וילן: ואם תיקחו את מדינות אירופה ותיקחו את ארצות-הברית, אוכיח לכם שגם בסבסוד, גם בביטוח נזקי טבע ובשורה שלמה של דברים, הם הרבה יותר בולשביקים מאתנו, רחמנא ליצלן, כי אין אפשרות אחרת להחזיק חקלאות בצורה מסודרת.
אבשלום וילן: הרי ההצעות האלה עולות שנה אחרי שנה.
אבשלום וילן: האוצר החליט שהוא שוחט את הפרה הקדושה הנקראת החקלאות הישראלית והוריד לה את התקציב למינימום.
אבשלום וילן: אני מודיע לך, אדוני היושב-ראש, שגם לתקציב משרד החקלאות וגם לחוק ההסדרים הזה הגשתי שורה של הסתייגויות שיידונו במליאה, ואני אדרוש עליהן הצבעה שמית, ואתה תראה שהחל מראש-הממשלה, שאני מכיר את עמדותיו, ואחרים יתמכו בעמדותינו, משום שמה שקורה הוא שלא נשאר דבר לחקלאות, ואת הקצת שיש מנסים לקלקל פעם אחר פעם, כביכול לשם טובת החקלאות.
אבשלום וילן: אבל כאשר על פני שנה הוועדה הזאת כולה התלכדה, מימין ומשמאל, להוציא את הסעיפים האלה מחוק ההסדרים, והיה פה שר החקלאות שאמר שהוא מתנדב להקים ועדה שתבדוק את זה אובייקטיבית בהסכמת שר האוצר.
אבשלום וילן: הקימו את הוועדה, ואז בתרגילים פסלו את זה ומרחו את זה והביאו את זה פעם נוספת.
אבשלום וילן: אני פונה למצפון של חברי הוועדה ואומר להם: בואו לא נהיה חותמת גומי.
אבשלום וילן: בנושא הזה צריך דבר אחד לפצל ולתבוע ממשרדי החקלאות והאוצר לסיים בהסכם ביניהם את הדברים האלה בשנה הקרובה, בטח לא בחוק ההסדרים.
אבשלום וילן: מה זה קשור?
אבשלום וילן: מה זה בכלל שייך לתקציב?
אבשלום וילן: אין לזה דבר וחצי דבר, זאת סתם התעקשות של פקידות האוצר בעקבות העובדה שלפני שנה חברי הוועדה החליטו פה אחד שאין במדינת חוק מתוקנת מקום בחוק ההסדרים לסוג כזה של דברים.
עופר חוגי: אני מסכים עם חבר הכנסת וילן, שאין לנושא מקום בחוק הזה.
עופר חוגי: אני חושב ששנה זה זמן שהאוצר היה צריך להגיע למשא-ומתן עם הצעות אחרות ומשרד החקלאות היה צריך לפעול לבד.
עופר חוגי: האם יד ימין לא מדברת עם יד שמאל?
עופר חוגי: בשנה שעברה לא סתם פיצלנו את החוק, פיצלנו אותו משום שאמרנו שהאוצר יישב עם החקלאות ויגיעו להסדר עם המועצות.
צבי אלון: עשינו את זה.
עופר חוגי: לא ייתכן ששנה שלמה לא יושמו מסקנות הוועדה.
יואל נווה: מי אמר שאנחנו לא מיישמים את מסקנות הוועדה?
עופר חוגי: כך משמע.
עופר חוגי: אותה מנכ"לית קיבלה משכורת גבוהה מאוד בשביל להוציא את המסקנות האלה.
גלית אסף-שנהר: היתה החלטת ממשלה ב-16 באוגוסט.
ישראל כץ: אנחנו עושים לעצמנו חיים קלים מדי.
ישראל כץ: יש כאן הצעת חוק שעברה קריאה ראשונה, והיא הוגשה על-ידי הממשלה היוצאת, שחלק ממנה שותף בממשלה הנכנסת והקיימת.
ישראל כץ: אין כאן עניין של פקידים, יש כאן שר אוצר יוצא, שהגיש את ההצעה הזאת לאחר שהוא ידע את כל העובדות.
ישראל כץ: הדרך לשנות את המעמד של ההצעה הזאת היא שהממשלה תודיע שהיא מסכימה לשנות את המעמד, למרות שמבחינה טבעית לבי נוטה לדברים.
ישראל כץ: כל הודעה אחרת לא רק שלא מחייבת, אלא אפילו היועץ המשפטי לממשלה ונציגיו כבר הבהירו את עמדתם לגבי שרים או נציגיהם, שבאים לכאן בניגוד לעמדת הממשלה.
ישראל כץ: עמדת הממשלה היא ברורה, אין כאן שום עניין של פקידות.
ישראל כץ: זכותך לא לקבל אותה כחבר קואליציה וגם להצביע.
ישראל כץ: בואו לא נטעה את הנציגים שנמצאים כאן ובואו לא נעשה להם חיים קלים.
ישראל כץ: זאת עמדת הממשלה, היא תעלה להצבעה ביום ראשון, ורק אם רוב חברי הכנסת יחליטו שהם לא רוצים לאשר את עמדת הממשלה בצורה כזאת או אחרת, היא לא תאושר.
ישראל כץ: ואם הם יחליטו שהם מאשרים אותה, אז זה יעבור למליאה להצבעה בקריאה שנייה ושלישית.
עופר חוגי: משרד האוצר היה שותף לוועדה הזאת?
צבי אלון: היה סיכום עם שני השרים, שמשרד החקלאות מקים ועדה.
צבי אלון: הקמנו ועדה ופרסמנו, והם יודעים את הקריטריונים.
גלית אסף-שנהר: לא פרסמתם את הדוח עליה.
צבי אלון: אבל אחרי זה מה שקל להם זה חוק ההסדרים.
עופר חוגי: פיצלנו את זה בגלל הסיבה הזאת.
ישראל כץ: שר החקלאות אמר את עמדתו כאן, והיא די דומה לעמדת נציגי הארגונים השונים.
ישראל כץ: הוא יושב בממשלה ועובדה שהוא לא שינה את עמדת הממשלה.
ישראל כץ: חבל להשקיע אנרגיה בדבר שהוא לא נושא הדיון.
עופר חוגי: אני לא חושב שאם מגדלי הירקות מפסידים באותה שנה, הם צריכים לשלם למועצות הייצור.
עופר חוגי: אם מס הכנסה פוטר אותם, לא ייתכן שאתם תגבו מהם כסף.
עופר חוגי: היום המציאות היא, שאתם לא מסתכלים על מקור ההכנסה של אותו מגדל ירקות או פירות.
עופר חוגי: בנושא הזה חייב שיהיה קריטריון, שאם אותו מגדל מפסיד כסף, הוא לא צריך לשלם למועצת הייצור.
עופר חוגי: על מה תשקם אותו?
עופר חוגי: על מה תיתן לו טכנולוגיה אם הוא מתמוטט?
עופר חוגי: בנושא הזה אני חושב שמשרד החקלאות חייב להוציא תקנה, שהמגדל יפריש לפי ההכנסה שלו.
עופר חוגי: לא ייתכן שהוא גם יפסיד וגם יצטרך להעביר.
עופר חוגי: לכן אני חושב שהנושא הזה הוא לא תקני וחייבים לתקן אותו.
דוד תיבולי: למה משרד החקלאות לא רוצה לקבל סמכויות?
יואל נווה: אני קורא מתוך דוח הוועדה שדובר בה, שעכשיו הובא לידיעתי.
יואל נווה: אני בדרך-כלל לא עוסק בנושא החקלאות: "לדעת הוועדה יש מקום לשקול את העברת סמכות מתן היתרי הייצוא לידי שר החקלאות, כפי שהוצע בחוק ההסדרים.
יואל נווה: השארת מתן היתרי הייצוא בידי מועצות הייצור והשיווק, שהן בעלות זיקה חזקה ליצואן אחד בלבד, אגרקסקו, יכולה ליצור ניגוד עניינים.
יואל נווה: נמצא אפוא כי הדיון בקריטריונים המוצעים יכלול את ההתייחסות לנושא המשפטי".
אבשלום וילן: מאה אחוז, שב עם הוועדה ותגמור את זה.
יואל נווה: החוק הזה מבוסס על החלטות הממשלה.
יואל נווה: החלטת הממשלה לגבי החוק הזה התקבלה ב-16 באוגוסט 2000.
יואל נווה: מכתבו של מנכ"ל משרד החקלאות נשלח ב-10 באוגוסט 2000.
יואל נווה: הממשלה, לאחר ששמעה את דעת מנכ"ל משרד החקלאות, והתייחסות של שר האוצר שהגיש את ההחלטות האלה לאישור הממשלה, והממשלה אישרה אותן ב-16 באוגוסט 2000 על סמך אותן החלטות.
יואל נווה: הוכן חוק ההסדרים, זה עבר בקריאה ראשונה וזה הבסיס.
אבשלום וילן: זה בדיוק מחזק את הטיעונים של חבר הכנסת חוגי.
אבשלום וילן: שב עם משרד החקלאות ותגיע אתם להסכם.
אבשלום וילן: אל תעשה פלסתר מהדמוקרטיה ותביא את זה בחוק ההסדרים, אין בכך שום צורך פרט לרגשות לא ענייניים.
אנה שניידר: אני מבקשת להעיר הערה משפטית.
אנה שניידר: החוקים הרלוונטיים חוקקו לפני חוקי היסוד.
אנה שניידר: חוק יסוד: חופש העיסוק חוקק ב-1992, וכל החוקים שכאן מציעים לתקן אותם נחקקו לפני 1992.
אנה שניידר: אני לא בטוחה שהיום, אחרי חוקי היסוד, אילו החוקים האלו היו באים על שולחן הכנסת אפשר היה לחוקק אותם, כי יש כאן פגיעה בחופש העיסוק.
ישראל כץ: אילו חוקים?
אנה שניידר: חוק המועצה לייצור ולשיווק, חוק המועצה לפירות וירקות, חוק המועצה לייצור ושיווק פרחי נוי.
אנה שניידר: אני מעירה רק הערה משפטית, לא לגופן של המועצות או לגופם של החוקים.
אנה שניידר: אני חושבת שאילו החוקים העיקריים היו באים לכנסת לאחר 1992, לא בטוח שהיו מחוקקים אותם בדרך כפי שחוקקו אותם בעבר, כי בעצם נותנים כאן למועצות תפקידים של הממשלה ותפקידים של רגולציה.
אנה שניידר: כי היום בחוק כתוב: "אלה תפקידי המועצה: לתכנן גידול ירקות, להסדיר שיווק ירקות ואספקתם, לרכז ייצוא ירקות ולהסדירו", ונותנים סמכות לאותה מועצה להטיל על החברים בה היטלים על-פי החוק.
אנה שניידר: בעצם נותנים פה סמכויות של הממשלה.
אנה שניידר: לכן אני לא רואה היום כל מניעה חוקתית לצמצם את הפגיעה הזאת שקיימת בחוקים האלה.
אנה שניידר: החוקים האלה יכולים להמשיך להתקיים, כי הם נחקקו לפני חוקי היסוד, ולכן אין אפשרות היום לומר שהחוקים האלה בטלים.
אנה שניידר: אבל אם מנסים לצמצם קצת את מה שכתוב בהם, אני לא רואה בזה בעיה חוקתית.
אנה שניידר: אני לא נכנסת לשאלה האם זה טוב או לא טוב לתקן את החוק.
אנה שניידר: אבל אם תחליטו בכל זאת לתקן בחוק, יש כאן עניין של תחולה שהיא לא רלוונטית היום, כי בסעיף 19 מדובר על תחולה באפריל 2001, ואני מבינה שהממשלה רצתה לתת לפחות שהות של ארבעה חודשים להתארגנות.
אנה שניידר: אז אם תחליטו שאתם בכל זאת מחוקקים, צריך לתת את הדעת ממתי זה יחול.
ישראל כץ: ואז זה יצטרך לזוז למתי?
אנה שניידר: אתם תחליטו.
עמי אוליאל: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת הנכבדים, עשו לי טובה ותבדקו מה קרה עם כל ההצעות שהגיש אגף התקציבים על משק המים ולאן הגענו.
עמי אוליאל: זה בדיוק מתאים למה שאבו וילן אמר קודם, וקחו את זה בחשבון כשאתם מתייחסים לחקלאות.
חיים חדד: אני מגדל פרחים, מזכיר ארגון מגדלי הפרחים, ואני לא שותף לדעה של החקלאים מסביב.
חיים חדד: בנושא גריעת הגידולים שבסמכות השר, אני רוצה לתת דוגמה אצלנו ממועצת הפרחים.
עמי אוליאל: הוא נבחר רק בשבוע שעבר בבחירות דמוקרטיות.
חיים חדד: בנושא גריעת הגידולים, אצלנו במועצת הפרחים, לצורך פיתוח הענף, כל הגידולים מפרישים סכום מסוים בשביל להכין אותנו לגידולים אחרים שיעלו בעתיד, ואז כל המגדלים שמפרישים את הסכומים האלה נהנים אחר-כך מהפיתוח החדש ומפתחים אחר-כך.
חיים חדד: אם יגרעו מהגידולים, אין סיכוי שמישהו ייתן לצורך גידולים עתידיים.
חיים חדד: צודק עופר חוגי שצריך לשאול אותנו, הרי התקנות האלה בעצם נועדו לעזור למגדלים.
חיים חדד: אותנו לא שאלו אם זה תמחירי או לא.
חיים חדד: בנושא התחרות, אצלנו במועצת הפרחים פתחו את התחרות.
חיים חדד: מה שקרה מזה, שאני והשכן שלי מתחרים על אותו קונה, אני מוריד מחיר והשכן שלי מוריד מחיר, עד שהקונה מסכים לקנות מאחד מאתנו.
דן אפרת: אנחנו הנחנו לחברי הוועדה חוברת שנקראת "הספר הירוק", בנוגע למועצות הייצור.
דן אפרת: לא אני חיברתי אותו, חיבר אותו מרדכי כהן-קדמון, דוקטור במשרד החקלאות.
דן אפרת: הוא משוחרר מהמרכז החקלאי.
דן אפרת: אנחנו מברכים על זה, אנחנו רוצים בזה ואנחנו מבקשים מחברי ועדת הכספים, שבכל מקום שהם הולכים לדון בחקלאות שיקראו מה כתוב כאן.
שאול פלס: אני אמציא מכתב לוועדה של שר החקלאות לשעבר, חיים אורון, שכותב על הנייר הזה שהוא איננו משקף את עמדת משרד החקלאות.
ישראל כץ: ביום ראשון נתכנס להצביע בכל הדברים ונעבור על הסעיפים.
ישראל כץ: מה שמונח לפנינו זאת הצעת חוק של הממשלה, שעברה בקריאה ראשונה.
ישראל כץ: כל מי שרוצה לשנות את עמדת הממשלה, הדרך פתוחה לפניו.
ישראל כץ: אחרי ששמענו כאן את שר החקלאות, אז בוודאי שאין נציג מוסמך ממנו לנסות לממש את עמדותיו שלו בנושא הזה, עוד לפני יום ראשון.
ישראל כץ: אנחנו מתייחסים לזה כאל עמדת הממשלה, עם כל הגלגולים ועם כל הדברים שהיו יכולים לקרות בדרך.
ישראל כץ: ברור שנציגי הארגונים שיושבים כאן מייצגים את רוב החקלאים, אין חולק על הנושא.
ישראל כץ: יחד עם זאת, טוב שהגיעו לכאן נציגים אחרים מטעם עצמם, שמשמיעים את קולם.
ישראל כץ: זה לא מעיד על פרופורציה וזה לא מעיד על זה שהם לא צודקים.
ישראל כץ: כל אחד משמיע את הדברים כפי שהוא רואה אותם, וכל חקלאי שמגדל בעצמו את התוצרת שלו כאילו מייצג עולם ומלואו.
ישראל כץ: בוודאי שמבחינת עצמו זכותו להביע את העמדות שלו.
ישראל כץ: אין ספק שהסוגיה היא מורכבת.
ישראל כץ: אנחנו היינו שמחים כוועדת כספים שהנושאים האלה יטופלו קודם ויגיעו הרבה יותר מוכנים אל שולחננו, ולאו דווקא בחוק ההסדרים, אלא תוך כדי הידברות.
ישראל כץ: כרגע זאת הדרך שהממשלה בחרה בה, ואם זה יישאר כך עד יום ראשון נתמודד עם זה מתוך הדרך שנבחרה.
ישראל כץ: 2.
ישראל כץ: סעיפים 74-75 בחוק ההסדרים - דיור ציבורי
ישראל כץ: אנחנו דנים בסעיפים 74-75.
ישראל כץ: אנה, האם יש הערה מקדמית-משפטית לגבי המעמד של החקיקה הזאת?
אנה שניידר: אני לא רואה שום בעיה ושום מניעה לדון בסעיפים האלה.
ישראל כץ: מה זה אומר אם זה מתקבל?
אנה שניידר: אם זה מתקבל, את חוק הדיור הציבורי דוחים עד לינואר 2002, זה בעצם הדבר היחיד שלגביו ניפגש כאן בהצעת החוק.
אנה שניידר: לגבי חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, אני לא מספיק מכירה את זה, אבל אני לא רואה מגבלה מבחינה חוקית לדון בזה.
אבי גפן: סעיף 74 דן בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי.
אבי גפן: החוק נועד להסביר את הנושא של שיפוצים ותחזוקה באחזקה של הדיור הציבורי.
אבי גפן: זה לא החוק של זכויות הרכישה, זה החוק האחר.
אבי גפן: שני התיקונים שמוצעים בסעיף 74, אחד מהם מדבר על כך ששר השיכון, בהסכמת שר האוצר, יוכל לקבוע סכומי השתתפות עצמית לתיקון הפגמים והליקויים בדיור הציבורי, כפי שצריך לבצע לפי החוק.
אבי גפן: אגב, החוק קובע שצריך להקים מפרט לתחזוקה שוטפת של הדיור הציבורי.
אבי גפן: התיקון הראשון המוצע הוא שתהיה אפשרות לשר השיכון לקבוע שיעורי השתתפות עצמית בטיפול בפגמים.
אבי גפן: הסעיף הזה לא קבע את שיעורי ההשתתפות העצמית ואופן חישוב ההשתתפות העצמית.
עופר חוגי: זה עולה כמו מחיר שכירות.
עופר חוגי: היום משלמים 170-180 שקלים בדיור הציבורי.
דוד קשאני: שכר הדירה הוא 2,500 שקלים לחודש.
אבי גפן: יש שלוש רמות של שכר דירה, ונציג משרד השיכון יוכל לפרט את הסכומים.
אבי גפן: סכום של 2,500 שקלים הוא בשכר דירה חופשי.
אבי גפן: ההצעה השנייה נועדה לאפשר שיהיה ניתן לקבוע שני מפרטים לתיקון הליקויים.
אבי גפן: היום לפי החקיקה צריך לקבוע מפרט אחד, ולפי החקיקה לא ניתן לקבוע מפרט שונה לדירה או לתעסוקה שוטפת של דירה, ומפרט לאכלוס חדש של דירה בדייר חדש.
קריאה: יש פסיקה של בג"ץ מלפני שבועיים.