GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל כץ: אני אבקש ממשרד האוצר להביא לנו הצעה מתוקנת והחברים ישקלו אותה ברגע שהיא תגיע.
ישראל כץ: אני לא מכיר חבר כנסת שהוא יגיד שהוא נגד החוק הזה.
ישראל כץ: אנחנו בעיקר מחכים להצעת האוצר.
מוחמד ברכה: אפשר להסתפק בדברים שאומר היושב ראש עכשיו, אבל משפט המפתח הוא שצריך להוציא את העניין הזה מחוק ההסדרים.
ישראל כץ: לא, להפך.
ישראל כץ: התיקון ייכנס לתוך החוק.
מוחמד ברכה: החוק עצמו כולל את האפשרות של ביצוע מדורג.
תמר גוז'נסקי: השר קובע את הכמויות, את המספרים.
ישראל כץ: אם החוק יישאר כמו שהוא אז לא אמרנו כלום.
תמר גוז'נסקי: אבל אמרנו שזה ביצוע הדרגתי והשר קובע.
תמר גוז'נסקי: השר קבע השנה אלף מכסות, אז יש אלף.
תמר גוז'נסקי: שנה הבאה הוא יקבע אלף וזה יהיה אלף מכסות.
ישראל כץ: אנחנו שמענו את כל ההערות.
ישראל כץ: האוצר יביא הצעה.
אברהם-בייגה שוחט: אני כן מציע שנקבל את המלצת האוצר בחוק ההסדרים.
אברהם-בייגה שוחט: אם המבחן הוא מבחן ההסכמות בין האוצר למשרד העבודה והרווחה ולראות איך מתקדמים בסעיף כזה או בסעיף אחר, אז צריך לאפשר למערכת המקצועית לפעול ככה.
אברהם-בייגה שוחט: המערכת הזו היא דינמית.
אברהם-בייגה שוחט: שנה אחת באים בנושא אחד ובשנה שנייה באים בנושא אחר.
אברהם-בייגה שוחט: כל כמה שאנחנו קובעים את הדברים בחקיקה, אנחנו משעבדים את התקציב כולו לחוקים ולחקיקות, ואין שום חופש פעולה.
תמר גוז'נסקי: אפשר לבטל את חוק חינוך חינם.
אברהם-בייגה שוחט: אני לא שר אוצר עכשיו ואני אומר את דעתי כי אני רואה לאן הדברים מתגלגלים ואיך הם מתרחשים.
אברהם-בייגה שוחט: נתנו אלף מכסות, ותמר גוז'נסקי יכולה לשים שבע מדליות.
אברהם-בייגה שוחט: בגללה יש אלף מכסות.
אברהם-בייגה שוחט: אני ראיתי אלף נושאים אחרים שכל פעם משחררים אותם ונותנים, ואנשי משרד העבודה והרווחה יודעים זאת.
אברהם-בייגה שוחט: זה לא רגע אחד שמקיימים דיונים ומוסיפים קודים ותקנים שצריך להוסיף.
אברהם-בייגה שוחט: אי אפשר שכל התקציב יהיה משועבד לחקיקות.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו ראינו דברים בחקיקה שהתחילו ממאה מיליון והגיעו עד מיליארד וחצי ועכשיו מחפשים דרך איך לעצור את הדברים האלה.
אברהם-בייגה שוחט: ראו למשל את חוק הסיעוד ודברים מהסוג הזה.
תמר גוז'נסקי: באמת דבר נורא.
אברהם-בייגה שוחט: לכן, אני מציע כן לקבל את הצעת הממשלה.
אברהם-בייגה שוחט: הם מסרו כאן הודעה על אלף מכסות נוספות לשנת 2001.
אברהם-בייגה שוחט: בעוד שלושה-ארבעה חודשים כבר יבואו הנה עם תקציב ויראו מה קורה בשנת 2002.
אברהם-בייגה שוחט: אני מציע לכם לא להסכים לריתמוס קבוע בחוק, כי ברגע שזה נכנס לחוק אין שיקול דעת בעניין.
אברהם-בייגה שוחט: תמר, האם את חושבת שיהיה כסף נוסף?
אברהם-בייגה שוחט: מה יקרה?
אברהם-בייגה שוחט: הרי ייקחו ממקום אחר ממשרד העבודה והרווחה.
אתי פרץ: שייקחו משיפוי מעסיקים, אדוני.
אברהם-בייגה שוחט: בסדר, שייקחו משיפוי מעסיקים.
יעקב ליצמן: אדוני היושב ראש, האם לבייגה יש תקופת צינון?
יעקב ליצמן: את כל החוק הזה הוא עשה.
ישראל כץ: לכן הוא מתמצא בו וזכותו להביע את השקפתו.
סמדר אלחנני: אני נתתי אומדן עלות שהתבסס גם על נתוני האוצר וגם על המרכיב הזה שברגע שיש חוק שנותן הטבה מסוימת, וזו הטבה והקלה, אני לא מדברת לגופם של דברים.
סמדר אלחנני: אני יוצאת מתוך הנחה שאני חושבת שצריך לעשות את הדברים האלה על חשבון דברים אחרים, אבל צריך לדעת מה עושים עם זה.
תמר גוז'נסקי: כתוב שהשר מוציא צווים.
תמר גוז'נסקי: ישראל, הסמכות בחוק היא יותר גבוהה.
תמר גוז'נסקי: לא יהיה פתרון תקציבי בחוק.
ישראל כץ: אנחנו עוסקים בפרק מלאי הדלק.
ישראל כץ: אני מבקש מאנה שניידר להסביר לנו במה מדובר.
אנה שניידר: אני מציעה שהאוצר יסביר משום שזה פרק חדש שהאוצר מציע אותו.
ישראל כץ: האם אין לכך משמעות משפטית מיוחדת שאת רוצה מראש להבהיר אותה?
אנה שניידר: לאחר שההצעה תוסבר, נראה אם יש משמעות משפטית.
ישראל כץ: נציג האוצר, בבקשה.
שאול צמח: בהצעת החוק הזו הממשלה מבקשת להסדיר את כל נושא אחזקת מלאי החירום של דלק במדינת ישראל.
שאול צמח: אני אהיה זהיר בדבריי היות וחלק והדברים כמובן מסווגים.
שאול צמח: אני רק אומר שיש כיום ועדת שרים למלאי חירום שקובעת מה רמת מלאי החירום שצריך להיות במדינת ישראל והיא מייעצת לוועדה.
שאול צמח: בראש הוועדה עומד האלוף במילואים אביהו בן-נון.
שאול צמח: מלאי החירום הזה מוחזק על ידי הממשלה כיום.
שאול צמח: אנחנו מבקשים להסדיר את החזקת המלאי באופן שבו מלאי
שאול צמח: אנחנו מפרטים פה את הדרכים שבהן זה ייעשה.
שאול צמח: בין היתר, על ידי קביעה של מרשם של חברות הדלק.
שאול צמח: כל חברת דלק שתרצה לפעול תצטרך להירשם במרשם, וכך יחול הפיקוח של מינהל הדלק עליה שהיא מקיימת את כל הכללים.
שאול צמח: קבענו אילו סוגי חברות דלק יהיו פטורות מרישום, כל מיני הסדרים טכניים וגם עיצומים כספיים.
אנה שניידר: איך זה קשור לתקציב המדינה?
שאול צמח: כתוצאה מהשינוי אנחנו חושבים שבמונחים שנתיים זה יחסוך סדר גודל של 80 מיליון שקל.
אנה שניידר: איך?
שאול צמח: היום המדינה מממנת את המלאי גם שחברות הדלק מחזיקות לצרכים מסחריים שלהם.
שאול צמח: אני רוצה להדגיש שזו עמדת הממשלה והיא מתואמת בין המשרדים.
ישראל כץ: ברור, כל דבר שמופיע בחוק הזה הוא עמדת הממשלה, אלא אם כן הממשלה מודיעה אחרת.
ישראל כץ: יש נציגי משרדים שמודיעים אחרת, בניגוד להנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
ישראל כץ: אתם תחליטו מה תעשו בעניין.
יעקב ליצמן: אולי נציע שאנחנו לא נדון על דבר שבו יש מחלוקת בין נציגי הממשלה.
ישראל כץ: אני מציע שלאחר ששמענו את עמדת האוצר נשמע גורמים חוץ ממשלתיים שהם נגד ההצעה הזו.
יעקב פרידגוט: בעיקרון, אנחנו לא חושבים שההצעה מהסוג הזה צריכה להיות במסגרת חוק ההסדרים שטיבו וטבעו דן בהסדרים רבים.
יעקב פרידגוט: כל נושא המלאים הוא מספיק חשוב ורציני ויש בו הרבה מאוד בעיות שצריך לתת את הדעת עליהם כדי שהמשק יוכל לפעול כמו שצריך.
יעקב פרידגוט: ההצעה כפי שהיא כאן היא פשוט מאוד לא רצינית, משום שהיא לא נותנת שום תשובה לשאלה איך כל המערכת צריכה לפעול לאחר השינוי שמוצע כאן.
יעקב פרידגוט: בשנים האחרונות המגמה של הכלכלה הישראלית הייתה להפחית פיקוח ממשלתי ויותר ליברליזציה.
יעקב פרידגוט: כאן אנחנו חוזרים שלושים שנה אחורה, כאשר הממשלה תיתן הוראה לחברות מסחריות כמה מלאי מסחרי הן צריכות להחזיק על חשבונם כמובן.
יעקב פרידגוט: אם הממשלה חושבת שכדי להסדיר את המשק לשעת חירום צריך מינימום של מלאים כאלו או אחרים, שתואיל בטובה לתת פתרון לזה על חשבון הממשלה.
יעקב פרידגוט: אומרים פה שעל ידי זה נחסוך 80 מיליון שקל ואני מסופק אם זה נכון.
יעקב פרידגוט: הרי בסופו של דבר הרי לפחות לגבי מלאי בטחוני, גם על פי הצעת החוק הזו, הממשלה היא זו שתמשיך לממן אותו, אלא שהדרך שמציעים פה אין בה פתרון.
יעקב פרידגוט: למשל, אי אפשר להפעיל את כל המערכת הזו בלי קודם לכן לפתור דבר שהוחל בו בכיוון אחר, והוא נושא תקני השירות.
יעקב פרידגוט: מי שמכיר את הנושא הזה של תקני שירות יודע שזה ספר עב כרס.
יעקב פרידגוט: לאחר ששר התשתיות פרסם צו להפעיל את נושא תקני השירות באנו והראנו שאי אפשר לעבוד על פי התקנים שנקבעו.
יעקב פרידגוט: זה לא עניין של אינטרסנטיות, אלא ישנם עניינים ענייניים שאנשי המקצוע יודעים שזה לא יכול להיות.
יעקב פרידגוט: לכן באמת שר התשתיות ברוב הגינותו הגיע לאותה מסקנה שהצו שפורסם בשעתו והיה צריך להיכנס לתוקף בראשון לפברואר הוא נדחה.
יעקב פרידגוט: הוא נדחה משום שבאמת כל המערכת של תקני השירות לא יכולה לעבוד.
יעקב פרידגוט: אם המערכת הזו לא יכולה לעבוד, כל הנושא של הפרדת המלאים לא יכול לעבור.
יעקב פרידגוט: זו רק דוגמא אחת מיני רבות מדוע הדרך שהולכים בה ומכניסים אותה אגב אורחה במסגרת חוק ההסדרים היא לא הדרך הנכונה.
ישראל כץ: נציג משרד התשתיות, בבקשה.
שלמה שש: הכוונה בחוק הזה היא להסדיר את משק הדלק כך שיבוא פה שוק כלכלי רגיל.
שלמה שש: המלאים שמדובר עליהם הם מלאים שעליהם שוכב הדלק של מדינת ישראל.
שלמה שש: המלאים שאנחנו רוצים להעביר הם מלאי תחתיות שלא מנוצל, מלאי צנרת שלא מנוצל, ומלאי של מדינת ישראל שעד היום בחלק מהמקרים הגורם האזרחי השתמש בו לצרכים תפעוליים.
שלמה שש: לכן קיים רצון שלנו לבצע את ההפרדה וליצור מצב שהחברות יתפעלו את הדלק שלהם בלבד ואז השיקולים להערכתנו יהיו שיקולים יותר כלכליים.
שלמה שש: בראייה ארוכת טווח שהיא אולי לא כל כך ארוכת טווח אפשר יהיה להסיר את הפיקוח על המחירים.
ישראל כץ: מה קורה עכשיו עם התשתית שאתם היום משתמשים בה?
שלמה שש: היום המצב הוא מצב ביניים.
שלמה שש: חלק ממלאיי הדלק סגורים עם פלומבה ואנחנו משלמים עליהם.
ישראל כץ: למי שייכת התשתית?
שלמה שש: התשתית שייכת לחברות תשתית.
שלמה שש: תש"ן היא חברה ממשלתית של צנרת ואחסון.
שלמה שש: יש גם חברות אחרות.
ישראל כץ: האם החוק הזה כולל את תש"ן?
שלמה שש: החוק הזה לא כולל אותה, אבל התיקון לצו שעבר באחד לפברואר התייחס גם אליהם.
שלמה שש: חוק המלאים לא כולל אותם ישירות, כי את המלאי אנחנו רוצים להעביר לכל החברות הפרטיות.
ישראל כץ: בהתבסס על איזו תשתית?
שלמה שש: בהתבסס על התשתית הקיימת.
ישראל כץ: שלהן.
שלמה שש: התשתית הקיימת גם של תש"ן שהיא חברת האחסון.
ישראל כץ: אבל אם החוק לא כולל אותה איך היא תיתן את התשתית שלה?
שלמה שש: היא נותנת שירות והמחירים מפוקחים על ידי ועדת מחירים של משרד האוצר.
ישראל כץ: אתה רוצה לחייב את החברות הפרטיות להחזיק מלאי.
שלמה שש: נכון.
ישראל כץ: מי מחזיק היום את המלאי?
שלמה שש: חלק מהמלאי מחזיקה מהמדינה, ובחלק מהמלאי התפעולי יש לה חברות.
ויצמן שירי: כמה אחוזים באופן יחסי מחזיקה המדינה מזה?
שלמה שש: המדינה מחזיקה כ- 80-90% בתזקיקים.
ישראל כץ: המדינה מחזיקה את המלאי ועכשיו אתה רוצה שהחברות הפרטיות יחזיקו את המלאי.
שלמה שש: את המלאי הרלוונטי, מלאי תפעולי.
ויצמן שירי: ואז אתה תרד במלאי שלך.
ויצמן שירי: האם אתה תממן להן את החלק היחסי?
שלמה שש: יהיה פיצוי.
ישראל כץ: האם זה יוחזק באותם מקומות, אלא שזה רק ייחשב שלהן?
ישראל כץ: ותהיה התקשרות בין המקומות האלה לבינם?
שלמה שש: כמו שהיום קיימת רק שהממשלה לא תשלם את זה.
ישראל כץ: אתה רוצה לשקף פחות או יותר את המצב הקיים מבחינה לוגיסטית, רק שהם ישלמו.
שלמה שש: כן, כי אנחנו גורסים כי מלאי התחתיות ומלאי הצנרת הוא מלאי שכל חברה שנכנסת לשוק היא קודם כל ממלאת את הצינור, אחר כך את התחתיות ואחר כך היא מתחילה לעבוד, ולא ייתכן שהממשלה - - -
ישראל כץ: ומה אם הם ירצו להחזיק את המלאי במקום אחר והם לא ירצו את התשתית שלכם?
שלמה שש: אם יהיו עוד חברות שייבנו תשתית ייטב לשוק.
ויצמן שירי: יחזיקו אוניה 15 ק"מ מחוף הים.
ישראל כץ: האופציה הזו כלולה בחוק הזה?
עו”ד דרורה ליפשיץ: ישנן סמכויות לקבוע מקומות שבהם יחזיקו את המלאי.
ישראל כץ: אתם מחייבים אותם להסתמך על התשתית הקיימת, להמשיך לנהוג באותם נוהגים, רק לשלם.
ויצמן שירי: אתה אמרת שאתם תסבסדו.
ויצמן שירי: בכמה החלק היחסי של ההעמסה על מה שהם הולכים לקחת, כמה מזה אתם תסבסדו?
שלמה שש: יש שני דברים.
שלמה שש: ראשית, המלאי הביטחוני, מלאי החירום האסטרטגי, בשלב זה ההצעה להמשיך לממן אותו.
שלמה שש: לטווח ארוך יש באמת כוונה שמשרד הביטחון יעשה את זה.
שלמה שש: לגבי המלאי תפעולי צריך לראות כיצד מתנהג המשק לאחר תקופת זמן מסוימת.
שלמה שש: על פי תחושתנו, היום החברות הפרטיות לוקחות מהמלאי הממשלתי לניהול השוטף שלהם, כי המלאי הזה לא סגור וזה נוח להם.
שלמה שש: כשחסר להם הם לוקחים מהמלאי של המדינה ואנחנו רוצים לבצע את ההפרדה.
שלמה שש: אנחנו רוצים לדעת כמה אנחנו צריכים וכמה החברות צריכות ועל זה הם ישלמו.
ויצמן שירי: אתה מראש אומר להם כמה הם צריכים להחזיק, אבל אתה לא אומר להם מראש בכמה אתה מפצה אותם?
ויצמן שירי: מי יממן את זה?
שלמה שש: יש בהחלט כוונה לפצות.
שלמה שש: החברות צריכות להגיש בצורה מסודרת את היקף הפיצוי שנדרש.
שלמה שש: זה דבר שנדון בוועדת מחירים בכנסת.
שלמה שש: לנו יש חישובים.
שלמה שש: אני לא רוצה להגיד הערכה.
שלמה שש: אנחנו מדברים על העמסת מחיר של הדלק המפוקח בלבד, כי השאר חופשי.
שלמה שש: אנחנו מדברים על 95-96, שיכול מאוד להיות שבזמן קרוב אנחנו נרד מהפיקוח על המחיר, אבל אם לא נרד אנחנו מדברים על השתת הנתח הזה.
שלמה שש: יש לנו הערכה.
שלמה שש: זה לא מחיר גבוה לצרכן.
שלמה שש: זה ממש לא מחיר גבוה.
שלמה שש: אבל עליהם להגיש בקשה.
ישראל כץ: נציג פי גלילות, בבקשה.
שלמה שריג: סעיף 62 אומר כי חברת דלק תחזיק על חשבונה מלאי.
שלמה שריג: בהגדרה של "חברת דלק" נופלת גם חברת תשתית.
שלמה שריג: האם זו הייתה כוונה שחברת תשתית תחזיק דלק על חשבונה?
שלמה שריג: תש"ן, פי גלילות?
שאול צמח: ההסדר הספציפי לא נקבע.
שאול צמח: זה נותן מרחב של שיקול דעת.
עו”ד דרורה ליפשיץ: ישנו שיקול דעת גם לפטור חברות דלק.
ישראל כץ: בסעיף ספציפי כתוב שאפשר לפטור.
שלמה שריג: אנחנו צפויים להיפגע בתור חברת תשתית שתפקידה לתת שירותים ולא להחזיק מלאים.
שלמה שריג: אנחנו כרגע לא מעוניינים להיכנס להחזקת מלאים ואנחנו לא רוצים שבאיזה צורה גורם שלטוני כזה או אחר על סמך הדבר הזה יכול לחייב אותנו להחזיק מלאים, דבר שייעשה מהפכה בכל משק הדלק.
ישראל כץ: אנחנו נשמע את היועצת המשפטית.
אנה שניידר: הסעיף האופרטיבי הוא באמת סעיף 62 והוא אומר: "חברת דלק תחזיק על חשבונה מלאי, בכמויות, בשיעורים, במקומות ובתנאים שקבע השר, בהתייעצות עם שר האוצר, דרך כלל או לסוגים.
אנה שניידר: " בהגדרה של "חברת דלק" כתוב: "חברה העוסקת בזיקוק בייצוא, בייבוא או בשיווק של דלק, וכן חברה העוסקת במתן שירותי תשתית של דלק".
אנה שניידר: למעשה, זה סעיף מסגרת.
אנה שניידר: בלי התנאים שייקבעו על ידי השר בהתייעצות עם שר האוצר דרך כלל או לסוגים זה לא יופעל, ולכן אני לא רואה כאן בעיה, כי זה מספיק רחב כדי להכין כללים.
אנה שניידר: אני מניחה שבמסגרת כללים גם אפשר לומר על מי הם יחולו ועל מי הם לא יחולו.
אנה שניידר: כתוב כאן שהכללים ייקבעו דרך כלל או לסוגים.
עו”ד דרורה ליפשיץ: יש גם את סעיף 62 (ג) שבסופו כתוב שבכללים יכול שייקבעו הוראות בדבר פטור לחברות דלק בהתאם לעיסוקם.
עו”ד דרורה ליפשיץ: זאת אומרת, יש הוראה מפורשת.
קריאה: מה לגבי גופים כמו משרד הביטחון, חברת החשמל שלא מופיעים כאן?
אנה שניידר: הם לא חברות דלק.
סמדר אלחנני: אני מבקשת לחדד את הצד הכלכלי של הנושא הזה.
סמדר אלחנני: כל מי שאומר שמחיר הדלק יעלה כיוון שהוא צריך לעלות אם החברות לוקחות על עצמן את ניהול המלאי, צריך לזכור שהוצאות הממשלה שהן מסים יורדות.
סמדר אלחנני: תקציב המדינה לשנת 2001 לקח זאת כבר בחשבון.
סמדר אלחנני: התקציב להחזקת מלאים בדלק ירד לעומת שנה שעברה.
סמדר אלחנני: זה 104 מיליון שקל, לעומת 214 מיליון שקל בשנה שעברה.
סמדר אלחנני: זאת אומרת, יש פה הפחתה של כ- 110 מיליון ש"ח.
סמדר אלחנני: העלות של החזקת מלאים צריכה ליפול על אלה שמשתמשים בדלק ואפשר לומר שזה לא צריך ליפול על כל אזרחי המדינה.
אנה שניידר: לא לפי ההגדרה פה של מלאי.
סמדר אלחנני: אני מדברת במובן הכלכלי של העניין.
סמדר אלחנני: כל אחד מחזיק מלאים.
סמדר אלחנני: יש מלאי באוניה שנמצאת בדרך.
סמדר אלחנני: גם המלאי הביטחוני יכול להיות מנוהל על ידי החברות.
אנה שניידר: יש סמכות לקבוע גם לגבי המלאי הביטחוני.
סמדר אלחנני: המלאי הביטחוני עדיין לא ירד.
סמדר אלחנני: כשמחזיקים מלאי על חשבון המדינה והמקומות נשארים ללא שינוי, אבל המדינה צריכה לפקח על הרענון שלו.
סמדר אלחנני: אפילו דלק צריך לרענן.
סמדר אלחנני: אני אצטט מישהו שאמר דבר מאוד חכם בתקופה שבה הסכום על ניהול המלאים היה הרבה יותר גדול.
סמדר אלחנני: הוא אמר: לא יהיה לנו אנטיביוטיקה, לא יהיה לנו אוכל, אבל דלק לחמם את גופותינו יהיה בשפע.
ישראל כץ: נציג חברת "פז", בבקשה.
רונן חדש: צריך להיות ברור וצריך לומר זאת לכולם שמדובר פה בחוק עוקף תקציב.
רונן חדש: זה תקציב שיורד מתקציב המדינה ומחר בבוקר יהיה על המונים בתחנות.
רונן חדש: זה חוק עוקף תקציב וצריך להגיד זאת בקול רם.
ויצמן שירי: זה חוק עוקף תקציב כי הורדתם את זה מתקציב המדינה, מ- 200 מיליון בערך ל- 100 מיליון ומעמיסים את זה עליהם כפי שאתם רגילים לעשות.
ויצמן שירי: למה זה בא בכלל בחוק ההסדרים?
רונן חדש: המשק מבחינת הרגולציה שלו לא מוכן כרגע לשינוי הזה.
רונן חדש: הכסף כבר איננו בתקציב ולכן המשמעות היא שצריך עכשיו לחתוך ולהפריד את המלאים ולהשיט אותם עלינו.
רונן חדש: אני בכלל לא בטוח שהמערכת מבחינת המוכנות, ברגולציה, בתקנים, בכללים, מוכנה לזה.
רונן חדש: אני חושש מאוד שייוצר מצב של אי סדר שאף אחד לא יוצא ממנו נשכר.
עודד לוי: הניסיון במדינת ישראל להפרדה בין מלאי מסחרי למלאי בטחוני הוא קצת ניסיון מלאכותיו ולא לכם אני צריך לומר זה.
עודד לוי: כל מי שיושב במל"ח ויודע מה התוכניות בזמן חירום כאשר באחת כל המלאי המסחרי הופך להיות למלאי ביטחוני יודע בדיוק במה הדברים אמורים.
עודד לוי: נדמה לי שמנהל מינהל הדלק המעיט בכמויות, או בטח לא הטעה בכוונה, כשהוא אמר שמדובר בתחתיות מכלים ובצנרת.
עודד לוי: מדובר בהרבה יותר מזה.
עודד לוי: לפחות, כמויות שאני שמעתי.
עודד לוי: למעשה, התחתיות, המכלים וצנרת אנחנו בדעה שזה בוודאי חלק ממלאי ביטחוני.
עודד לוי: צנרת זה לא מלאי מת.
עודד לוי: זה מלאי חי.
עודד לוי: הצנרת היא זו שמתחלפת ראשונה.
עודד לוי: בהצעה הזו אנחנו מנסים לבנות את הבניין מלמעלה, כי לעשות זאת מלמעלה זה הכי קל.
עודד לוי: למעלה מתעסקים בניירות, מסמכים וכסף, אבל לא מתעסקים ביסודות.
עודד לוי: כדי להתעסק ביסודות יש מספר תהליכים שמתבצעים בעצם הזמן הזה.
עודד לוי: נושא אחד הוא נושא כמויות מלאי החירום.
עודד לוי: יש את ועדת בן-נון כפי שהוזכר, יש את מל"ח ומל"ח יושבת היום כדי לקבוע את הכמויות.
עודד לוי: התהליך הזה לא הסתיים.
ישראל כץ: ולכן אתה נגד החוק המוצע.
עודד לוי: בשלב הזה אני נגד.
עודד לוי: זה לא ניתן ליישום.
אבשלום וילן: אם מחר יש התלקחות אזורית חס וחלילה, למעשה הכל בפול אחד, ואז איך מתחשבנים?
ירון חדש: לא יודעים.
ישראל כץ: אני מבקש מכול מי שמדבר לתמצת את הטיעון המרכזי.
ישראל כץ: אין צורך להסביר לנו שחוק ההסדרים הוא לא המקום לבצע חקיקה מעמיקה.
ישראל כץ: נדמה לי שרוב חברי הכנסת היו רוצים שזה יהיה שונה.
ישראל יניב: יש שני סוגי מלאים.
ישראל יניב: מלאי אחד הוא המלאי התפעולי המסחרי.
ישראל יניב: המלאי השני הוא מלאי החירום.
ישראל יניב: אני מבין שמלאי התפעול המסחרי צריך ליפול על חברות המסחריות.
ישראל יניב: אני חושב שלא צריך לומר לנו כמה מלאי תפעולי מסחרי אנחנו צריכים להחזיק.
ישראל יניב: יש הרבה חברות דלק וכל אחת תחזיק את המלאי שלה.
ישראל יניב: חברה שלא יהיה לה מלאי לא יהיה לה לקוחות.
אבשלום וילן: מי מחזיק את מלאי החירום של הפלשתינאים?
ישראל יניב: זו שאלה מצוינת.
ישראל יניב: אני לא חושב שאנחנו צריכים להחזיק להם.
ישראל יניב: לא צריך להטיל את מלאי החירום הביטחוני על חברה מסחרית.
ישראל יניב: זה לא עניין שלנו.
ישראל יניב: מחירי הדלקים משתנים בעולם בצורה קיצונית.
ישראל יניב: אנחנו חברה ציבורית וזה מטיל עלינו שינויי מחיר אדירים, שינויי מלאי אדירים.
ישראל יניב: זה מונטה-קרלו בשבילנו.
ישראל יניב: אנחנו לא רוצים להתעסק בזה.
ישראל יניב: אנחנו חברה מסחרית, תשאירו אותנו בתחום המסחרי.
ישראל יניב: המדינה צריכה לדאוג לצרכים הביטחוניים שלה.
ישראל יניב: עושים כאן הבחנה מלאכותית בין מלאי חירום בטחוני צבאי לבין מלאי חירום לא צבאי אבל כן חירום.
ישראל יניב: העמדה שלנו היא שלא צריכים להטיל זאת עלינו, ובחוק הזה יש ניסיון מלאכותי להלביש עלינו נושא שהוא לא שייך לנו.
בני מעוז: ראשית, אם רוצים להפעיל את זה צריכים להסיר את הפיקוח על מחירי הדלק.
בני מעוז: כל זמן שלא הסירו את הפיקוח אי אפשר להעלות את המחירים כדי להכניס את עלות המימון הזו פנימה.
בני מעוז: לכן, זה מותנה בהסרת הפיקוח.
עודד לוי: חייב להיות תהליך מעבר.
עודד לוי: אני האחרון שצריך לענות על מה יקרה לחברות הקטנות בעקבות תנודות המחירים.
עודד לוי: אני חושב שאתם צריכים לתת את הדעת לזה.
ישראל כץ: אנחנו נעבור להתייחסות חברי הכנסת.
ישראל כץ: אבשלום וילן, בבקשה.
ישראל כץ: אני מקווה שלא מפריע לחברי הכנסת שאנחנו מקיימים את הדיון עכשיו בנוכחות המשלחות.
אבשלום וילן: לא, אין בעיה.
אבשלום וילן: אני מבין את הראש של האוצר ואולי בזמנים כתיקונם יש בזה היגיון.
אבשלום וילן: אבל אנחנו נמצאים בתוך מציאות פוליטית מורכבת.
אבשלום וילן: לא רק שאני לא אוהב, וזה בלשון המעטה, את חוק ההסדרים, אלא כאופוזיציה נעשה את הכל ששום דבר לא יבוא בחוק ההסדרים, אלא שהכל ייעשה בחקיקה מסודרת.
ישראל כץ: חבר הכנסת ויצמן שירי, בבקשה.
ויצמן שירי: אני אהיה נגד העניין הזה.
ויצמן שירי: למדנו פעם נוספת שהמדינה דבר ראשון דואגת להכניס את ידה לכיס האזרחים, ובמקרה הזה זה המגזר העסקי.
ויצמן שירי: בואו נרחיב את היריעה ומחר בבוקר היא גם תרצה את מלאי הפחם של חברת החשמל להחזיק על חשבון אותו ספק עם כל מה שמשתמע מכך.
ויצמן שירי: אתם בערב אישור תקציב באים ומפילים כל מיני מספרים כאשר אף אחד לא בודק אתכם, כפי שקרה בחוק הנגב.
ויצמן שירי: אנחנו צריכים לקבל נתוני עלות של כל העניין הזה.
ויצמן שירי: על מי זה הולך ליפול?
ויצמן שירי: כמה המדינה לוקחת על עצמה במימון כל הסיפור הזה על מנת לא לבלום את התחרות אלא ליצור את התחרות?
ויצמן שירי: צריך ליצור משק חופשי ולא משק בנעילה.
ויצמן שירי: איך תחלקו את החלק היחסי שכל חברה תחזיק?
ויצמן שירי: האם תעשו זו בהתאם לגודל הטבעי של החברה בשוק?
ישראל כץ: חבר הכנסת קליינר, בבקשה.
מיכאל קליינר: חופש הצבעה של אופוזיציה הוא גם להצביע עם הממשלה, אלא אם כן זה נכון.
מיכאל קליינר: אני מאוד אוהב את הדיבורים על חוק ההסדרים שהוא לא טוב וצריך להגיע לוועדות ושיש צורך בדיון מעמיק.
מיכאל קליינר: אני כופר בזה.
מיכאל קליינר: חוק ההסדרים הוא המצאה גואלת בהתחשב בעובדה שלהבדיל מכל פרלמנט אחר בעולם שבדרך כלל מרגיש שחובתו להגן על משלם המסים ולדאוג שהממשלה תוציא פחות, אנחנו הפרלמנט היחידי בעולם שבא לממשלה ואומר לה: את מוציאה יותר מידיי, והוא כל פעם מצליח להמציא לה הוצאות שהן מאוד נחמדות וטובות, אלא שאי אפשר לעמוד בהן.
מיכאל קליינר: ועדת הכספים היא הגוף היחידי בכל הפרלמנט הזה שאיכשהו במאמץ, לא תמיד, אפשר להגיע לבחינות אחריות של הצעות חוק שנשמעות טוב לציבור, אבל מהוות אסון למשק.
מיכאל קליינר: לכן, הנטייה שלי בחוק ההסדרים היא שאני תמיד אהיה בעד זה שכמה שיותר ממנו יידון בוועדת הכספים.
מיכאל קליינר: פרט לדברים באמת חריגים וקיצוניים, אני אהיה בעד הדבר שמפחית מהוצאות הממשלה.
מיכאל קליינר: ולכן, גם בסעיף הזה אני לא השתכנעתי שצריך לא לקבל אותו.
אברהם-בייגה שוחט: אני קצת מתפלא על אבו וילן שהוא רץ בעניין הביטחוני והזעזועים הביטחוניים, ושירי ויצמן שדואג למגזר העסקי.
אברהם-בייגה שוחט: אני מבין שהוא לא דואג למשלמי המס הישראליים שאם מורידים את התקציב אז הם צריכים לשלם פחות מס.
אברהם-בייגה שוחט: הדבר היחידי שהדהים אותו מדברי החברות ששמעתי הוא הנושא האופרטיבי.
אברהם-בייגה שוחט: אם יש תשובה לנושא האופרטיבי, ואני מניח שהיא ישנה, אז צריך להוציא את זה מהממשלה ולהעביר זאת לטיפול החברות.
אברהם-בייגה שוחט: יצטרכו לעדכן מחירים ולעשות איתם התחשבנויות.
אברהם-בייגה שוחט: יעשו איתם התחשבנויות.
אברהם-בייגה שוחט: כל דבר שהממשלה יושבת עליו, צריך להשתחרר ממנו כמה שיותר מהר, ולהוריד את התקציב.
אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת קליינר, אנחנו יכולים להקים מפלגה, אלא שיש לנו בעיה בצד המדיני שבו אנחנו בשני עולמות נפרדים.
יעקב פרידגוט: יש הרבה בעיות כאשר אין פה פתרון עבורם.
אברהם-בייגה שוחט: אם יש בעיות ענייניות שהועלו פה שאין להם פתרון ענייני אז זה סיפור אחד.
אברהם-בייגה שוחט: אבו, עזוב את הטיעונים האלה של הדאגה למצב הביטחוני וכי אנחנו הולכים למלחמה וצריך לשם כך דלק.
אברהם-בייגה שוחט: אם צריך שיהיה דלק אז הממשלה יכולה להחזיק.
ישראל כץ: בייגה, לפי מיטב ניסיונך, האם אפשר גם להעביר את החוק ואפשר גם לפתור את הבעיות הענייניות במסגרת הזו?
אברהם-בייגה שוחט: הם אמרו שלא.
אברהם-בייגה שוחט: לאחר ששמענו את הדברים צריך לשמוע משאול צמח או מהממונה על הדלק איך הם הולכים להתמודד עם הבעיה.
ישראל כץ: לאור ההערות הכבדות משקל שנשמעו כאן, האם אפשר גם להעביר את החוק וגם לפתור את הבעיות האלה במסגרת החוק, למיטב שיפוטך?
שלמה שש: בשורה התחתונה אפשר.
שלמה שש: נרמז פה על תקני שירות.
שלמה שש: תקני השירות הם באמת הא-בהא תליא, אם לא תעביר את החוק הזה היום, לא יעברו תקני שירות.
שלמה שש: בצדק, מטריד את החברות עניין הפיצוי הכספי.
שלמה שש: הדעה השלטת היא שיקבלו את הפיצוי הכספי.
שלמה שש: אף אחד לא מתכוון לחמוס מכיסם.
שלמה שש: יש פה איזשהי התנגדות אינטרסים בין התפיסה התפעולית הטהורה שגם לכאורה ייקח עוד חודש להשלים את כל הפרטים, למרות שאני מניח שאפשר לעשות את זה.
שלמה שש: הם אומרים לך שאם כל הכלים היו אז התפיסה התפעולית מקובלת עליהם.
שלמה שש: הם אומרים שאם היו כל הכלים והם היו מקבלים את הפיצוי, אז אין להם טענות לעניין הזה.
שלמה שש: אלא שהם חוששים שהם לא יקבלו פיצוי ולכן הם אומרים שאין את הכלים.
שלמה שש: אני אומר כי יש אוזן קשבת לפיצוי שמגיע להם.
שלמה שש: ביחד נוכל לגמור גם את הכלים.
דודי: מה תעשה עם מניות הדלק שהולכות ויורדות בחברות ציבורית, בגרנית, בדלק ובחברת דור?
דודי: איך תגן עליהם?
דודי: הציבור מחזיק מניות בחברות האלה והרווח יכול לעלות בין 30 מיליון שקל להפסדים של 40 מיליון שקל.
דודי: האם אתה מכיר עוד חברה כזו בארץ?
שלמה שש: יש לי סמכות להוציא מהחזקת המלאי חברות מסוימות שהיקפן הוא X.
דודי: אתה חדש בנושא הזה ואתה לא מכיר אותו.
דודי: אתה תסבך את המדינה.
דודי: אל תסמכו עלינו עם מלאי.
דודי: זה לא יהיה כמו במל"ח.
שלמה שש: אם אתה רוצה שאני אענה לך עניינית, אני אענה.
שלמה שש: אין לי מה לענות לך על מה שאתה אמרת.
ישראל כץ: אני מבקש שהסגנון יהיה הולם.
דודי: איך הם ינהלו איתנו משא ומתן?
דודי: הרי הם לא שומעים אותנו.
דודי: לוקחים לנו שנה לקבוע פגישה עם השר.
ישראל כץ: אני מבקש לדעת לא מה אתם מעריכים שיקרה במשא ומתן.
ישראל כץ: אני מבקש לדעת האם יש נקודה אחת שאתם יכולים להעלות אותה ולהראות שגם אם תהיה התייחסות אופטימלית במשא ומתן היא לא ברת פתרון אחרי שהחוק הזה עובר?
ישראל כץ: לצערי או לשמחתי לא שמעתי עדיין נקודה כזו.
ישראל כץ: יש לכם עוד זמן לחשוב האם אתם רוצים להעיר.
אברהם-בייגה שוחט: אני הייתי גם שר התשתיות וגם שר האוצר שהדברים האלה נעשו, וגם ההכנסה של תקני השירות וההוצאה והקפאה של הדבר הזה.
אברהם-בייגה שוחט: ההצבעות כנראה לא תהיינה לפני יום ראשון.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו היום נמצאים ביום שני אני מציע שישבו יום יומיים ויבררו את הדברים, ויראו מה הנקודות שצריך לעשות כדי שיתאפשר לעשות אימפלמינטציה של העניין הזה.
אברהם-בייגה שוחט: שאול, אני לא יודע כמה דיונים על העניין הזה היו איתם, אם בכלל.
אברהם-בייגה שוחט: מן הראוי לשבת ביום שלישי וביום רביעי ולנסות ולהגיע לפשרה, ושהם ייראו מה קורה.
אברהם-בייגה שוחט: אולי שווה לקיים דיון חוזר אם תהיה הסכמה בינהם.
ישראל כץ: בייגה, אני מציע שאד -הוק אתה תרכז את הנושא הזה.
אברהם-בייגה שוחט: לא, לא.
אברהם-בייגה שוחט: אני לא מרכז, אני נותן עצות.
ישראל כץ: האם העצה שביום יומיים הקרובים תנסו ללטש את הנושא ולהתייחס גם לנקודות שהועלו כאן מקובלת?
שלמה שש: העצה מקובלת.
אבשלום וילן: אני עדיין לא קיבלתי תשובה למימד הביטחוני.
יעקב ליצמן: אני מציע לקבל את דבריו של בייגה כהחלטה בלי לשאול.
עו”ד דרורה ליפשיץ: זה לא מעשי בלוח הזמנים הזה.
אברהם-בייגה שוחט: אני מבין את הצד של הגורמים המסחריים.
אברהם-בייגה שוחט: אבל אם אחרי הדברים שנאמרו פה שהעסק יכול להביא לקריסה של חברות אז שווה לעשות מאמץ ביומיים האלה ולברר את הנקודות האלה.
עו”ד דרורה ליפשיץ: לפני קביעת הכללים צריכה להיות הידברות וצריכים לשמוע אותם, אבל בלוח הזמנים הזה אני לא יודעת אם זה מעשי.
אברהם הירשזון: האם את מציעה שנוציא את זה מחוק ההסדרים?
עו”ד דרורה ליפשיץ: יש אחר כך פאזה נוספת של כללים.
יעקב פרידגוט: גם בייגה שוחט, שהוא עקרונית בעד החוק, אמר שאם יתברר שיש פה עניינים אופרטיביים זה סיפור אחר.
יעקב פרידגוט: אנחנו גם שמענו את מנכ"ל מינהל הדלק שאמר שכל נושא המלאים ונושא תקני השירות זה הא-בהא תליא.
יעקב פרידגוט: אנחנו וכל הגופים במשק הדלק, לא נגד, אנחנו בעד.
יעקב פרידגוט: אנחנו בעד שהדברים ייעשו בצורה מתוקנת ומסודרת ושאפשר יהיה לעבוד על פיהם.
יעקב פרידגוט: תקני השירות הם ספר עב כרס.
יעקב פרידגוט: התחיל דיון כזה שבו היו כל נציג המשק, נציגי התשתית וחברות הדלק.
יעקב פרידגוט: הם העירו הרבה הערות ולא שמענו מאנשי מינהל הדלק שההערות הן לא ענייניות.
יעקב פרידגוט: כל ההערות הן ענייניות.