GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ש' בן-אליהו: לשמחתנו, יש מירוץ מטורף בין המועצות האיזוריות כדי להגיע לסל הזה, וכל אחד עושה את כל התרגילים כדי להכנס לסל הזה.
ש' בן-אליהו: זה מבורך.
יעקב ליצמן: יש מועצות מקומיות מסויימות, שמסרבים לתת אישור למיגזרים מסויימים.
ש' בן-אליהו: לא הבנתי.
ישראל כץ: מקומיות או איזוריות?
יעקב ליצמן: מועצות איזוריות, ואינני רוצה לנקוב בשמות.
יעקב ליצמן: יש תלונות אלי שמסרבים לתת אישורים למיגזרים מסויימים.
ש' בן-אליהו: אם אותו מיגזר יגיע לסל שאמרתי אותו כרגע, לא יכול להיות שהוא לא יקבל.
יעקב ליצמן: הוא יכול להגיע, אבל יש בראש המועצה האיזורית הנהלה- - -
ש' בן-אליהו: יש לנו מנהלי מחוזות בשטח.
ש' בן-אליהו: אם יש בעיה ספציפית - תפנו אלי ואבדוק אותה.
ש' בן-אליהו: אבל, אני אומר: זה סל טכני.
מוסי רז: העניין הוא, שלישוב קהילתי להרחיב בעשרים יחידות דיור זה בדרך כלל לא בעיה.
מוסי רז: לעומת זאת, לגבי קיבוץ או מושב, זה כבר סיפור יותר מהפכני מצידם.
מוסי רז: אינני בטוח, שההשוואה כאן נכונה.
ש' בן-אליהו: ראינו את קיבוץ שדה-נחום שביצע הרחבה, ובעצם מתח את פני הקיבוץ.
ש' בן-אליהו: קיבוצים אחרים מזדקנים, והדרך באמת למתוח את פניהם זה דרך חברות קהילתיות, אך צריך שתהיה נכונות לקיבוץ לשנות מסגרות חברתיות.
ש' בן-אליהו: לא כל הקיבוצים מעוניינים בדבר הזה אלא רק קיבוצים שהם בשלים לעשות שינוי.
ש' בן-אליהו: הייתי בסיור בקיבוץ יד-חנה, שזה קיבוץ בעייתי מאד שצריכים באמת לעשות בו שינוי די דראסטי.
ש' בן-אליהו: הצענו להם כל מיני הצעות, והבעיה היא קודם כל הבעיה הפנימית שיגיעו להסכמה, לבשלות, לעשות את ההרחבה.
ש' בן-אליהו: כל מקום בארץ שירצו לבצע הרחבה - למשרד הבינוי והשיכון אין בעיה תקציבית.
אברהם הירשזון: במשכנתאות אין בעיה תקציבית, ובזה אין בעיה תקציבית.
ש' בן-אליהו: אלה כללים מוגדרים, ומדובר בישובים של פחות ממאתיים משפחות שנמצאים באיזורי עדיפות לאומית, באיזור קו עימות או באיזורים רגישים.
ש' בן-אליהו: יש הגדרות לכל הדברים האלה.
ש' בן-אליהו: הם מקבלים את הסל.
מוסי רז: כמה הרחבות כאלה ביצעתם השנה?
ש' בן-אליהו: אסביר.
ישראל כץ: חבר-הכנסת רז, עלינו לסיים.
אבשלום וילן: היושב-ראש, לאופוזיציה יש את כל הזמן שבעולם.
ישראל כץ: אנו פוחדים שישתלטו על הוועדה בהיעדרנו.
ישראל כץ: אנו נצטרך לסיים.
אברהם הירשזון: מה בוער לכם?
אברהם הירשזון: אתם תהיו עוד הרבה שנים באופוזיציה.
אבשלום וילן: אני מציע, שבפוליטיקה הישראלית אף אחד לא יתחייב על משכי זמן.
ש' בן-אליהו: לגבי הנושא שהוא טען ובצדק שלא השלמנו עבודות פיתוח בפרוייקטים מלפני כעשר שנים, הגענו להסכם עם האוצר.
ש' בן-אליהו: האוצר תיקצב אותנו כרגע ב-164 מליון שקל, ומתוך זה 73.5 מליון שקל בשנת 2001.
ש' בן-אליהו: זה בהסכם חתום בינינו, אך זה צריך להכנס לספר התקציב.
ש' בן-אליהו: מדובר על השלמה של כל מה שנמצא במודל.
ש' בן-אליהו: כל מה שחסר נמצא ב-POOL הזה.
ש' בן-אליהו: תקבלו זאת ב-2001 וב-2001.
ישראל כץ: לפי כל האוירה האופטימית, כדאי להיות עכשיו שר הבינוי והשיכון.
ישראל כץ: הכנתם משרד עם בסיס טוב.
ישראל כץ: אני רוצה להודות לך, בשם חברי הועדה ובשמי, על כל שיתוף הפעולה.
ישראל כץ: אני מאחל לך הצלחה.
ישראל כץ: תמיד תמצא כאן דלת פתוחה.
ש' בן-אליהו: תודה.
ש' בן-אליהו: הארכת מינוי לתפקיד מ"מ מנכ"ל בית הנשיא
ישראל כץ: מונחת לפנינו פנייה של נשיא המדינה, משה קצב - בקשה להאריך את מינוי משה גורל לתפקיד ממלא-מקום מנכ"ל בית הנשיא מתאריך 1 במרץ 2001 עד 31 במאי 2001.
אבשלום וילן: הערה - בגלל שהכרזתי בהתחלה שנהיה אופוזיציה אחראית, הרי שבניגוד למה שעשתה פה בזמנו שרת החינוך היום, לימור לבנת, בהיותה באופוזיציה, כשהגיע תקציב לשכת ראש הממשלה היא עשתה דברים לא מכובדים, ובניגוד למה שעושה ידידי, חבר-הכנסת אמנון כהן, כאשר לגבי ששה קיבוצי גדר במשך חודשיים הוא מטיל רביזיה שאין לה שום הגיון, וגם עכשיו לאחר מה שקרה במנרה שהוא אחד מהם, ולא משחררים להם כספים, אנו נתמוך בזה כי זה ענייני.
אבשלום וילן: אני מבקש גם מאנשי הקואליציה ומיושב-ראש הוועדה לעזור בכמה עניינים, לדוגמא: ששת קיבוצי הגדר האלה.
ישראל כץ: ה צ ב ע ה הפניה, להארכת מינוי לתפקיד מ"מ מנכ"ל בית הנשיא, התקבלה פה אחד.
ישראל כץ: הפניה אושרה פה אחד.
ישראל כץ: הדיון הבא יתקיים בשעה 13:00.
ישראל כץ: אני מודה לכולם.
ישראל כץ: אני נועל את הישיבה.
ישראל כץ: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
ישראל כץ: אני שמח לארח את סגנית השר לתשתיות לאומיות חברת הכנסת נעמי בלומנטל.
ישראל כץ: אני מברך אותך לרגל בחירתך ובשם כל חברי הוועדה אני מאחל לך הצלחה.
ישראל כץ: אני מקווה שתייצגי אותנו ביד רמה ותצליחי לטפל בדברים החשובים שהמשרד הזה ממונה עליהם.
ישראל כץ: אני מברך את מנכ"ל המשרד, שהוא כבר ותיק ובקיא, על התנופה המחודשת.
ישראל כץ: אני מקווה שתעשה את עבודתך היטב.
ישראל כץ: כמובן שהוועדה תהיה לכם לעזר בכל דבר שתרצו ובוודאי נדון במהירות האפשרית בכל הדברים שתביאו.
ישראל כץ: אין ספק שנושא התשתיות הוא אחד הנושאים החשובים ויש גם הסכמה בכנסת שכל השקעה לתשתיות תורמת בסופו של דבר גם להתפתחות כלכלית, לחיסכון תקציבי והתגברות הצמיחה הכלכלית.
ישראל כץ: בוודאי שפה בוועדה תהיה אוזן קשבת לכל הנושאים האלה.
ישראל כץ: אנו נשמע קודם את סגנית השר ולאחר מכן את מנכ"ל המשרד.
ישראל כץ: לאחר מכן חברי הכנסת יוכלו לשאול את שאלותיהם.
ישראל כץ: אני מבקש שנציגי המשרד יציגו את הדברים בצורה מתומצתת ביותר ולאחר מכן חברי הכנסת ימקדו את תשומת הלב בדברים שמעניינים בעיקר כרגע את הוועדה.
ישראל כץ: דרך אגב, הישיבה הזאת היא לא תחליף לדיון יותר מעמיק שאנחנו נעשה, מאחר שברור שצריך להיות תקציב משלים או נוסף או אחר בתוך תקופה לא ארוכה.
ישראל כץ: כרגע אנחנו צריכים לאשר במהירות את התקציב ובוודאי שנקיים דיון יותר ממושך בנושאים האלה בהמשך.
נעמי בלומנטל: אני רוצה להודות לך ואני מאחלת לכולנו שנצא לדרך בצורה נמרצת ביותר, כדי להביא את התועלת המרבית למדינה ולאזרחי מדינת ישראל.
נעמי בלומנטל: אני בהחלט שמחה להיות אורחת שלכם.
נעמי בלומנטל: אני מביאה גם את ברכותיי מהשר אביגדור ליברמן, שבוודאי יגיע לא אחת לוועדה הזאת.
נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על אחד המשרדים היותר דינמיים והיותר משמעותיים שיש לנו במדינת ישראל.
נעמי בלומנטל: אני בהחלט שמחה על כך שנבחרתי להיות סגנית השר לתשתיות לאומיות.
נעמי בלומנטל: יחד איתי נמצאים מנכ"ל המשרד, מר יעקב אפרתי, ששמעו ושמו יצאו למרחקים זה זמן רב.
נעמי בלומנטל: אנחנו מכירים את מירב הכישורים שלו ובוודאי את המקצוענות שלו.
נעמי בלומנטל: אנחנו באים למשרד ועוזבים, והוא לעד נשאר.
נעמי בלומנטל: אני מכירה אותו זמן רב ואני חושבת שהוא עושה עבודה מצוינת.
נעמי בלומנטל: נמצא אתנו גם הסמנכ"ל, מר אלי רונן, שהוא הסמנכ"ל למדיניות ותכנון ועוד כמה נושאים ספציפיים.
נעמי בלומנטל: נמצאים גם נציב המים, שמעון טל, מירון חומש מנהל מינהל מקרקעי ישראל.
ויצמן שירי: חבל שמר מירון חומש לא מחזיר טלפון לאחר שמשאירים לו כמה פעמים הודעות.
ויצמן שירי: אם חבר כנסת משאיר לממונה על משרד או אגף ארבע הודעות והוא לא חוזר אליו בחזרה, זו חוצפה ומותר לי להגיד את זה לפרוטוקול.
ישראל כץ: אתה תהיה אחד הדוברים הראשונים ותוכל להתייחס לנקודה הזאת.
ישראל כץ: אנחנו מקדמים בברכה כל עובד מדינה.
נעמי בלומנטל: המשרד שלנו עוסק בתשתיות של מדינת ישראל.
נעמי בלומנטל: המשרד ממונה על המים, על החשמל, על קרקע, אנרגיה, כבישים וכו'.
נעמי בלומנטל: למעשה המשרד מעורב בכל מה שקורה בחיים השוטפים של האוכלוסיה ואין מישהו שלא זקוק או משתמש באחד מן המשאבים שאנחנו מתייחסים אליהם כאן במסגרת המשרד שלנו.
נעמי בלומנטל: אנחנו דואגים לכך שתהיה לנו את כל האנרגיה הזאת, בין במים, בין בחשמל ובין במוצרי אנרגיה אחרים, בזמינות ובאיכות הדרושים, בעלות כלכלית, חברתית וסביבתית אופטימלית, תוך שמירה על הביטחון האסטרטגי של מדינת ישראל וקיום הסכמים בינלאומיים עליהם אנחנו חתומים.
נעמי בלומנטל: אנחנו פועלים לכך שתהיה הרחבה של הבסיס המדעי והטכנולוגי, כדי שנוכל להשתמש במשאבי הטבע – מים, מחצבים וכד'.
נעמי בלומנטל: בשנה האחרונה היתה לנו בשורה של מציאת גז טבעי, שזו היתה בשורה מאין כמותה והיא מאוד משמעותית מבחינת משק האנרגיה שלנו.
נעמי בלומנטל: המשרד אמון על הקצאת קרקעות המדינה בהתאם ליעדי הפיתוח שנקבעים על ידי הממשלה, תוך הגברת יעילות השימוש בקרקע ציבורית.
נעמי בלומנטל: אני בטוחה שיש בנקודה הזאת לא מעט ביקורת שנצטרך להתייחס אליה.
נעמי בלומנטל: אנחנו מפתחים שימושים במקורות אנרגיה חלופיים ואנחנו אמונים על כך לספק את צורכי השתיה במדינת ישראל, מים לייצור חקלאי וכמובן לשימוש בתעשיה.
נעמי בלומנטל: אנחנו גם נפעל ביתר שאת לשילוב המגזר העסקי במגוון הפעילויות שבתחום האחריות של המשרד.
נעמי בלומנטל: אני אנסה לגעת בתחומים אחד לאחד.
נעמי בלומנטל: משק החשמל – אנחנו נמצאים במצב שלא אחת הצריכה מגיעה לרמה מכסימלית, בין בחורף בימים קרים במיוחד, בעיקר בלילות, ובין אם זה בקיץ.
נעמי בלומנטל: כזכור לכם, באחד הימים החמים ביותר בחודש אוגוסט 2000, כמעט הגענו לשיא הצריכה.
נעמי בלומנטל: בוודאי שאלנו את עצמנו מה זה אומר שהגענו לשיא הצריכה מבחינת מה שמקורות האנרגיה שיש לנו אומנם מייצרים.
נעמי בלומנטל: בגדול, אנחנו מייצרים אנרגיה בעיקר מפחם, מזוט, מעט מאוד מסולר ורק בשעות שיא, כאשר ממש מוכרחים, כי הייצור מסולר הוא היקר ביותר.
נעמי בלומנטל: עכשיו נכנס לתמונה בצורה בולטת הגז הטבעי.
נעמי בלומנטל: אין ספק שלגז הטבעי יש יתרונות גדולים מאוד ואתם כוועדת כספים בוודאי תשמחו לשמוע שהגז הטבעי יחסית זול והבנייה של כל הטורבינות וכל המכונות לייצור האנרגיה מהגז הטבעי יחסית לא יקרה, מה שמביא לכך שבסוף התהליך אנחנו מקבלים תוצרת מעט יותר יקרה מאשר ייצור החשמל באמצעות פחם, אבל צריך לבדוק את זה מכל הזוויות.
נעמי בלומנטל: אנחנו בוחנים את כל המבנה העתידי של משק החשמל בישראל.
נעמי בלומנטל: כלומר, בוחנים מה נגיש לנו כרגע ומה הצפי לעתיד – איפה יש לנו מחסורים ואיזה היקף של מחסור אנחנו צופים שיהיה.
נעמי בלומנטל: כשאנחנו בוחנים את משק החשמל, צריך להבין שקודם כל אנחנו שמחים מאוד שהאוכלוסיה גדלה.
נעמי בלומנטל: בתוקף תפקידי הקודם כיושבת ראש ועדת העליה והקליטה, אני יודעת שמדובר ב-70 אלף עולים חדשים שהגיעו בשנה שעברה ו-76 אלף עולים הגיעו בשנה קודם לכן.
נעמי בלומנטל: כל אלה נוספים לנו למשק החשמל.
נעמי בלומנטל: לא כל אחד, מיד כשהוא מגיע לארץ, חופר לעצמו באר של גז טבעי כדי שהוא יוכל להשתמש בה לתצרוכת שלו לחשמל ואנרגיה.
נעמי בלומנטל: מעבר לגידול הטבעי באוכלוסיה והעולים החדשים שנוספים מידי שנה, כמובן שיש גם עליה באיכות החיים וברמת החיים שמשפיעה על צריכת אנרגיה גבוהה יותר.
נעמי בלומנטל: אם אנחנו מדברים על יותר חימום בחורף ויותר קירור בקיץ, אזי אנחנו מבינים שהצריכה של כל אחד מאיתנו גדלה כמעט כל הזמן.
נעמי בלומנטל: השאלה היא אם גם הזמינות של משאבי אנרגיה וחשמל קיימת כאשר רמת החיים עולה וכיש גידול באוכלוסיית מדינת ישראל.
נעמי בלומנטל: זה עומד בסימן שאלה כשאנחנו צריכים לתת לזה מענה.
נעמי בלומנטל: אתם בוודאי עסקתם בנושא של הפרטת משק החשמל.
נעמי בלומנטל: בשנת 1995 היתה החלטה שמתחילים לצאת להפרטה.
נעמי בלומנטל: הוחלט שכ-20% ממשק החשמל ייצא להפרטה – 10% ליצרנים בארץ ו-10% ליצרנים מחו"ל.
נעמי בלומנטל: אנחנו התחלנו באיזשהו תהליך של הפרטה שצריך לבוא לידי ביטוי בעיקר בנושא הגז הטבעי וניצול מקורות הגז הטבעי.
נעמי בלומנטל: אנחנו נמצאים בפיגור מסוים לעומת התוכניות שהיו, במובן הזה שהיו חסרים כל מיני אישורים.
נעמי בלומנטל: יש פיגור מסוים בשל ביורוקרטיה רבה מאוד, וחבל, כי יכולנו להיות היום במצב הרבה יותר מתקדם מבחינת הבנייה של תחנת הכוח החדשה, שאמורה להיבנות על ידי יצרנים פרטיים.
נעמי בלומנטל: המכרז הראשון התעכב מעט ואני מקווה שהתחנה ברמת חובב, אליה מתייחס המכרז הראשון, תתחיל לפעול בתחילת שנת 2004.
נעמי בלומנטל: זה מהווה איחור מסוים.
נעמי בלומנטל: המכרז השני יוצא בקרוב לדרך.
נעמי בלומנטל: מדובר על עוד ייצור חשמל בטכנולוגיות מיחזור בהיקף של 450 מגו"ט.
נעמי בלומנטל: מעבר לכך, במשק החשמל אנחנו מתקדמים בהליכי תכנון ורישוי והקצאת אתרים עבור יצרנים פרטיים.
נעמי בלומנטל: כאן אנחנו צריכים כמובן את מינהל מקרקעי ישראל, ואני מקווה שהתהליכים יזורזו.
נעמי בלומנטל: דרך אגב, אנחנו צריכים את מינהל מקרקעי ישראל גם באשר לנושא רישוי לקידוחי מים.
נעמי בלומנטל: יש הרבה קשיים ביורוקרטיים, שאני מקווה שוועדת הכספים תוכל לסייע לנו לפרק את אותם מוקשים.
נעמי בלומנטל: כחלק מהצגת משק החשמל אנחנו מעלים לסדר היום גם את העניין של פיקוח טכני על בעלי רשיונות והענקת רשיונות למתקני כוח בחוף ליצרנים הפרטיים.
נעמי בלומנטל: אני עוברת למשק הגז הטבעי.
נעמי בלומנטל: אנחנו בוודאי מופתעים לטובה כאשר אנחנו רואים שיש כותרת ששמה "משק הגז הטבעי".
נעמי בלומנטל: אם לפני כמה שנים חשבנו שכשמדברים על גז טבעי אנחנו רק חושבים על מובארק ועל המדיניות שלו, הרי היום, כאשר אנחנו מדברים על משק הגז הטבעי, אנחנו בהחלט מדברים על גז טבעי שמצאנו בארץ.
נעמי בלומנטל: זו בשורה גדולה מאוד והלוואי שנמצא עוד ועוד.
נעמי בלומנטל: המשרד אמון גם על הגז הטבעי שנמצא בארץ וגם גז שאנחנו עשויים ואמורים לקבל מחברות שקשורות למצרים, כולל ממשלת מצרים, והרשות בתוככי עזה.
עופר חוגי: עם הפלסטינים אין לנו בכלל הסכם.
עופר חוגי: (חה"כ אברהם הירשזון מ"מ יו"ר הוועדה)
נעמי בלומנטל: גם ברשות הפלסטינית יש גז טבעי.
נעמי בלומנטל: חלק מהאנרגיה שלנו בוודאי יתבסס על הגז הטבעי.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שאנחנו צריכים לברך על כך, כי יש לזה הרבה מאוד יתרונות.
נעמי בלומנטל: מה שעומד על סדר היום, וזה לא יידון בחוק ההסדרים, הוא חוק משק הגז, שאנחנו נקדם אותו.
נעמי בלומנטל: מדובר על הפקה של גז שיכולה להתבצע על סמך מכרזים שיוצאים.
ויצמן שירי: אמרת שכל נושא הגז לא יידון במסגרת חוק ההסדרים?
נעמי בלומנטל: בשלב זה לא.
ויצמן שירי: אתמול היה דיון על כך שהזכיינים לא רוצים שיוציאו מכרז.
נעמי בלומנטל: אתם דנתם יותר על הנושא של מלאי חירום וכו'.
נעמי בלומנטל: יש לנו כמה נושאים שקשורים לגז הטבעי 1.
נעמי בלומנטל: יש לנו זיכיונות לגבי הקידוחים.
נעמי בלומנטל: עניין ההולכה – הגז שנקדח על ידי חברות שונות או על ידי המדינות השכנות מגיע בסופו של דבר לצרכן.
נעמי בלומנטל: לשם כך אנחנו פועלים לבנות את מערכת ההולכה שחלקו קרוב מאוד לחופי הים ובחלקו במרכז הארץ.
נעמי בלומנטל: צינור ההולכה בחלק הדרומי נכלל במה שמופיע כאן כתמ"א 37א.
נעמי בלומנטל: יש לזה כבר את האישורים הראשונים, אבל אנחנו צריכים להגיע לשלב של הביצוע.
נעמי בלומנטל: אנחנו גם צריכים להגיע לתמ"א 37א(2).
אמנון כהן: מה ההבדל בין הסעיפים?
נעמי בלומנטל: תמ"א 37א מדבר על מה שקורה לאורך הרצועה הדרומית.
נעמי בלומנטל: כלומר, זה נמצא קרוב לאשקלון לכיוון מישור רותם.
נעמי בלומנטל: כשאנחנו מדברים על תמ"א 37א(2) הכוונה היא על הרצועה הימית לאורך החופים וכניסה באשקלון.
נעמי בלומנטל: אנחנו הולכים לקידום של הליכי התכנון גם בתמ"א 37ב, שכוללת את התוואי היבשתי, מתחנת הכוח גזר עד לביא, לרבות ההסתעפויות לתחנות הכוח של חברת החשמל בתל-אביב וחיפה.
נעמי בלומנטל: אנחנו צריכים ונצטרך גם בעתיד את הסיוע של הוועדה לקידום החקיקה שקשורה למבנה משק הגז הטבעי וגם לגבי חוק הנפט.
נעמי בלומנטל: לשם כך נפנה אליכם בעתיד הקרוב ביותר.
אמנון כהן: שזה לא יהיה בחוק ההסדרים.
נעמי בלומנטל: אנחנו עומדים על כך שזה לא יהיה בחוק ההסדרים.
נעמי בלומנטל: לעניין חיפושי הנפט והגז – המשימות העיקריות שלנו לשנת 2001:
נעמי בלומנטל: אנחנו עושים הערכה מפורטת של עתודות הגז שנתגלו מול חופי אשקלון.
נעמי בלומנטל: כלומר, נתגלו עתודות ואנחנו רוצים לבדוק מה, כמה ואיך.
ויצמן שירי: מי עושה את הבדיקה ועל חשבון מי?
יעקב אפרתי: אנחנו עושים הערכה.
ויצמן שירי: אבל הבדיקה צריכה להיות של החברות.
יעקב אפרתי: החברות מביאות את הנתונים ואנחנו עושים את ההערכה.
נעמי בלומנטל: במסגרת המשרד שלנו אנחנו מבצעים מעקב שוטף אחר תגליות הנפט והגז, אומדן מאגרים וקביעת קצבי הפקה.
נעמי בלומנטל: בהמשך יהיה מסד נתונים על כל הקידוחים שכבר קיימים.
נעמי בלומנטל: לעניין משק הדלק – תרשו לי להתייחס לשתי חברות שקיימות היום – חברת תש"ן, שהזיכיון שלה פג בינואר 2001, ולבז"ן שהזיכיון שלה עומד לפוג ב-2003.
נעמי בלומנטל: לגבי תש"ן יושב עכשיו צוות בראשות החשב הכללי לבחון איך אנחנו מתמודדים עם התקופה שלאחר תום הזיכיון.
נעמי בלומנטל: תש"ן ובז"ן הן חברות שקיבלנו בירושה מתקופת המנדט ולכן גם היה להן זיכיון לכל כך הרבה שנים.
נעמי בלומנטל: הזיכיון שלהן היה לכ-70 שנה.
נעמי בלומנטל: כלומר, מה שמתבקש עכשיו הוא לבחון איך אנחנו צריכים להתמודד עם כל המשק של תזקיקים, נפט, דלק וכל האנרגיה האחרת.
נעמי בלומנטל: צריך לבחון איך אנחנו מתמודדים ואם אנחנו צריכים לבחון – וזה מה שעל פני השטח נראה שכדאי לעשות – איך מתייחסים לזה.
נעמי בלומנטל: לדוגמה, אם חברה קודחת ומוצאת נפט, למעשה אין היום בחוק עד איפה הזיכיון שלה, אם רק לקידוח, אם גם ההולכה, אם זה מגיע עד הצרכן הפרטי.
נעמי בלומנטל: מבחינת חקיקה וניהול הדברים די פרוצים.
נעמי בלומנטל: כשרואים את החברות האלה מתבקש לומר שכל המבנה שלהן הוא די ארכאי.
נעמי בלומנטל: פה אנחנו צריכים להתייחס אליהן בצורה קצת שונה כאשר לנו יש ראייה כוללת של כל משק החשמל והאנרגיה בארץ.
נעמי בלומנטל: לכן, אתם רואים לא מעט אי שקט בין העובדים, כי מדברים אם יהיה או לא יהיה פיצול בחברת בז"ן.
נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על היערכות פונקציונלית וגם חוקתית לגבי שינויים במתכונת החברות האלה, השינוע וכל התזקיקים.
נעמי בלומנטל: גם לגבי אחזקת מלאי אסטרטגית צריכה להיות היערכות.
ויצמן שירי: דובר אתמול על מלאי החירום לצבא.
ויצמן שירי: זה מופיע כרגע בחוק ההסדרים.
ויצמן שירי: עדיין לא קבעתם איך תתגמלו את בעלי המלאי ובאיזה צורה.
נעמי בלומנטל: התגמול יהיה בכך שהם יוכלו לנייד את המחיר.
ויצמן שירי: הם בכל זאת מחזיקים מלאי מת.
ויצמן שירי: הממונה על משק הדלק אמר שיצטרכו לפצות על כך.
נעמי בלומנטל: בהקשר לזה אנחנו גם מדברים על אחסון, על ניפוק לחברות, על הולכה וכו'.
נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים גם על הגברת אכיפה של תקני בטיחות גם בדלק וגם בגז.
נעמי בלומנטל: זה מתייחס גם לגז הביתי – הגפ"ם – וזה כולל כמובן גם רישוי של פקחים, הרחבת סמכויות והאפשרות שלהם להגיש גם תביעות.
נעמי בלומנטל: כשנוסעים ברחבי הארץ אתם בוודאי תמהים על מיקום תחנות דלק.
נעמי בלומנטל: לדוגמה בכל כביש ירושלים-תל-אביב אני לא מוצאת תחנת דלק, אלא כאשר אני מגיעה לשורש.
נעמי בלומנטל: יש היום בארץ כ-750 תחנות דלק.
נעמי בלומנטל: כולנו שואלים את עצמנו למה אין יותר.
נעמי בלומנטל: לפיכך אנחנו נצטרך גם לפעול לכך שיהיה היצע גדול יותר של תחנות דלק.
נעמי בלומנטל: הנושא המעניין ביותר בתחום מדעי האדמה הוא מה שמתייחס לרעידות אדמה.
נעמי בלומנטל: אחרי כל האסונות שפקדו מדינות שכנות לנו, כמו טורקיה, אנחנו קצת רגישים לכל הנושא של רעידות אדמה.
נעמי בלומנטל: יש לנו תחנות ניטור שבודקות איפה יש יותר סיכוי לרעידות אדמה ואיפה פחות.
נעמי בלומנטל: כשרואים שיש מקום שהוא בעל רגישות גבוהה יותר או שיש סיכון גבוה יותר שעשויה להיות שם רעידת אדמה, אנחנו אמורים לבנות שם בצורה הרבה יותר בטיחותית, בצורה שתמנע את הרס הבית במידה ותהיה רעידת אדמה.
אמנון כהן: גם למשרד הבינוי והשיכון יש פרוייקט מיוחד לשם כך.
נעמי בלומנטל: המשרד שלנו הוא זה שמזהיר אותם.
יעקב אפרתי: זו בעצם ועדה בין-משרדית שהממשלה מינתה לשם היערכות לנושא.
נעמי בלומנטל: מה שאנחנו עושים הוא בעצם להעביר את המידע לרשויות התכנון.
נעמי בלומנטל: יכולה להיות רשות מקומית שתקבל תקנים יותר מחמירים באשר לבנייה, זאת בהתאם לבדיקה שנעשית על ידינו.
ויצמן שירי: יש במדינת ישראל אזורים מסוימים שיש חשש שהבתים שנבנו בהם לא יעמדו במידה שתהיה שם רעידת אדמה.
ויצמן שירי: לשם כך נועדה הבדיקה של הוועדה הבין-משרדית.
ויצמן שירי: אי אפשר לבדוק מה יהיה ברעידות אדמה עתידיות.
ויצמן שירי: יכולים לדעת מה היה ולשער מה עלול להיות.
אמנון כהן: של מי האחריות הכוללת ע הוועדה הזאת?
נעמי בלומנטל: לא אחת אנחנו מוצאים את עצמנו במצב שלמישהו יש את המידע, אבל יש כאלה שבונים מבלי להתייחס למידע הזה.
נעמי בלומנטל: מה שאנחנו מנסים לדאוג, לפחות בשלב מסוים, שלפחות המידע יגיע לכולם ושיהיה גם מידע עדכני.
מיכאל נודלמן: לשם כך צריך לדאוג למיפוי.
נעמי בלומנטל: יש לנו גם ניטור של מקורות המים.
נעמי בלומנטל: אנחנו מקימים עכשיו קבוצה גיאו- הידרולוגית.
נעמי בלומנטל: זו קבוצה חדשה שמוקמת במכון הגיאולוגי והיא אמורה לסייע בכל המחקרים של ניטור מקורות המים.
נעמי בלומנטל: הקבוצה הזאת קמה על רקע המשבר והמחסור במים.
נעמי בלומנטל: כך יהיה לנו הרבה יותר מידע בעיקר לגבי ההמלחה שעשויה להיות במידה ואנחנו חופרים עמוק יותר.
נעמי בלומנטל: השאלה היא עד כמה אנחנו מסתכנים בהמלחת מי התהום אם אנחנו חופרים עמוק יותר.
נעמי בלומנטל: אנחנו מנסים לפעול להסדרת הפעילות בענף המכרות והמחצבות, הקמת מרכז מידע אוקינוגרפי בחיפה, איכון שדה הנתונים ושיפור זמינותם תוך החדרת טכנולוגיות חדשות וקידום הפאן הכלכלי של החקלאות הימית.
נעמי בלומנטל: כאשר אנחנו מדברים על חקלאות ימית אנחנו מתייחסים בעיקר לדגים.
נעמי בלומנטל: נושא נוסף שאנחנו מטפלים בו – והוא בוודאי בין הנושאים שנמצאים ברומו של עולם מבחינתנו – זה נושא המים והביוב.
נעמי בלומנטל: אנחנו שומעים כל הזמן על משבר רציני שיש לנו במשק המים.
נעמי בלומנטל: באשר למים שפירים, אנחנו נערכים לאספקת מים לצרכים שונים במצב של שנים שחונות.
נעמי בלומנטל: ארבע השנים האחרונות היו שנים שחונות.
נעמי בלומנטל: למעשה משנת 1992, שהיתה שנה טובה מבחינת הגשמים, כל השנים לאחר מכן היו מעוטות משקעים.
נעמי בלומנטל: השנה היו בנגב יותר משקעים מאשר בצפון ויש לזה השלכות על מקורות המים.
נעמי בלומנטל: לפיכך צריך ליצור יותר מקורות מים ולפעול לכך שיהיו יותר קידוחים.
נעמי בלומנטל: יש לנו את אקוויפר החוף שבו אנחנו יכולים עדיין לקדוח, למרות שהמצב שם לא טוב במיוחד.
נעמי בלומנטל: באקוויפר ההר המצב לא טוב מבחינת המליחות.
נעמי בלומנטל: הקידוחים תלויים במינהל מקרקעי ישראל וזמינות של מקומות שאפשר לבצע בהם קידוחים.
נעמי בלומנטל: בוודאי שתישאל שאלה מה לגבי כל האלטרנטיבות מעבר לקידוחים של מים שהם פחות ופחות זמינים.
נעמי בלומנטל: יש אפשרויות שונות, כמו התפלת מי ים, טיהור מי קולחין להשקיה וכד'.
נעמי בלומנטל: כל הדברים האלה אפשריים.
נעמי בלומנטל: תתפלאו בוודאי לשמוע שבלונדון שותים את מי התמזה לאחר שעברו התפלות שונות ורבות.
נעמי בלומנטל: המשרד מדבר על יבוא מים מטורקיה ועל התפלת מי ים.
ויצמן שירי: זורמים לים 200 מיליון קוב מי קולחין וזה בזבוז אדיר.
נעמי בלומנטל: ברור שצריך לנצל את מי קולחין.
נעמי בלומנטל: ממשלות קודמות ידעו שאנחנו במחסור במים.
נעמי בלומנטל: ידעו שאם יש לנו שנות בצורת רצופות, אנחנו מגיעים לקו האדום מבחינת משק המים.
נעמי בלומנטל: מדוע הממשלות לא דאגו להתפלת מי ים, למה לא דאגו ליותר מתקנים לטיהור מי קולחין?
נעמי בלומנטל: כל פעם מגיעים לאותו מצב של מחסור וקו אדום.
נעמי בלומנטל: זה מזכיר את הסיפור על הסוס שלא נתנו לו לאכול ובסוף הוא מת.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שכל האלטרנטיבות האלה היו צריכות כבר להיות זמינות.
אברהם הירשזון: מה קורה בתחום הזה?
נעמי בלומנטל: נצטרך להיערך במתכונת חירום ואני מניחה שנזדקק גם לסיוע של ועדת הכספים.
אמנון כהן: יש תוכנית מגובשת ומוכנה?
נעמי בלומנטל: יש תוכניות ויש גם החלטות בנושא.
נעמי בלומנטל: אני יכולה לומר שהטכנולוגיה להתפלת מי ים שהיתה לפני 15 שנה מיושנת לעומת הטכנולוגיה שקיימת היום.
נעמי בלומנטל: הטכנולוגיה היום היא כל כך מתקדמת שאם לפני 15 שנים המחיר לקוב היה סכום מסוים, היום העלות הרבה יותר נמוכה.
נעמי בלומנטל: אם בעבר התפתינו בשל עלויות נמוכות יותר לשאוב מי תהום, והיום אין כמעט מה לשאוב, אזי היום חייבים ללכת להתפלה מה גם שזה זול יותר ממה שזה היה לפני עשר שנים.
ויצמן שירי: אנחנו בין המדינות הבודדות בעולם שיש לה את כל הידע והיא לא מתפילה.
ויצמן שירי: כבר לפני 30 שנה התפלנו מי ים באיראן.
אברהם הירשזון: אנחנו מייצרים את הטכנולוגיה.
נעמי בלומנטל: בקשר למערכת הביוב – אנחנו מדברים על הביוב גם כדבר שאנחנו חייבים לו וגם כמים שעשויים להיות מים זמינים להשקיה בחקלאות ובשלב יותר מתקדם, שבוודאי בוחנים אותו עכשיו, אפילו כמי שתיה.
נעמי בלומנטל: זה נשמע על פניו רע מאוד, אבל יכול להיות שאם יראו לנו מה קורה בעולם בתחום הזה ונראה שכולם נשארו בריאים וחסונים אחרי שהם שתו ממי קולחין מטוהרים, אז אולי נחליט שגם בשבילנו זה טוב.
ויצמן שירי: זאת בשורה מאוד קשה.
ויצמן שירי: אם מדינת ישראל – המעצמה הכלכלית האזורית, שיש לה את כל הטכנולוגיות - תצטרך להגיע למצב כזה, זה בהחלט מצב לא טוב.
ויצמן שירי: האם זה בכלל כיוון מחשבה שעולה למישהו בראש, כלומר להשביח את מי הקולחין עד למצב של שתיה?
יעקב אפרתי: זה קיים בעולם.
ויצמן שירי: מישהו במשרד מעלה על דעתו שבמדינת ישראל יקרה כזה דבר?
ויצמן שירי: המחשבה לבד מפחידה.
נעמי בלומנטל: יש מדינות מאוד מתקדמות שבהן זה מתקיים.
נעמי בלומנטל: אם יאמרו לך שאתה יכול לקבל את אותם מים וזה עולה לך חצי מחיר, אתה תשקול את זה שנית.
ויצמן שירי: יש לנו ים ואפשר להתפיל את מימיו.
ויצמן שירי: אנחנו במדבר נבדה?
נעמי בלומנטל: בכל הקשור למערכת הביוב אנחנו בשלב מתקדם מאוד, אנחנו במהלך צעדים מרחיקי לכת, מתקדמים מאוד.
נעמי בלומנטל: במידה וזה יעניין אתכם אפשר יהיה להראות לכם בהזדמנות את כל המפות שקשורות לכך.
נעמי בלומנטל: ביישובי קו העימות קיבלנו תוספת תקציבית, כך שנוכל לפעול לכך ששם תהיה תשתית יותר מודרנית וטובה יותר.
נעמי בלומנטל: גם ליישובי הבדואים והמגזר הערבי בכלל יש תוספת תקציבית.
נעמי בלומנטל: התקבלה על כך החלטה בחודש אוקטובר.
נעמי בלומנטל: לגבי מינהל מקרקעי ישראל - אני צריכה ללמוד עוד את הנושא הזה, אבל נראה לי שיש שם הרבה מה לעשות ואני לא מוצאת את קצה החוט.
נעמי בלומנטל: אנחנו נתקלים במינהל מקרקעי ישראל בכל מיני דברים וגם בתפקידי הקודם הייתי עדה לכך שאנחנו מאוד רוצים שתהיה קרקע זמינה, שאפשר יהיה לתכנן, לקדוח או לבנות, והתשובה היא תמיד מינהל מקרקעי ישראל.
נעמי בלומנטל: היינו מצפים שתהיה הגברה של קצב שיווק הקרקעות ויוקם מאגר מידע על נכסי הקרקעות.
אמנון כהן: קודם כל צריך לשמור על הקרקעות.
נעמי בלומנטל: אנחנו מצפים שיהיו אכיפה ופיקוח על שימושים לא חוקיים בקרקע.
נעמי בלומנטל: ניסיתי לתת את הסקירה כמיטב יכולתי והבנתי בשלב הזה.
נעמי בלומנטל: אני מבקשת שתתייחסו לשני הדפים שחולקו לכם, שבהם אנחנו מבקשים כמה תוספות לתקציב המשרד וגם ליידע אתכם לגבי קידום המדיניות שלנו, כדי שזה יעלה על סדר יום הוועדה.
נעמי בלומנטל: ייתכן שהבקשה לתוספת תקציב לשם כך תבוא בהמשך.
נעמי בלומנטל: יש לנו בקשה לתוספת תקציב למגזר המיעוטים.
נעמי בלומנטל: מדובר בתוספת תקציבית של 100 מיליון שקל לשנה, 400 מיליון שקל לארבע שנים.
נעמי בלומנטל: זו החלטת ממשלה מחודש אוקטובר והיא עדיין לא מופיעה בתקציב
עופר חוגי: זה נמצא ברזרבה.
נעמי בלומנטל: אנחנו מבקשים גם תוספת של 250 מיליון שקל לטיפול נקודתי.
נעמי בלומנטל: הסכום הזה מיועד לשלוש שנים, 83 מיליון שקל בשנה הראשונה.
ויצמן שירי: את בעצם מדברת על החלק היחסי של המשרד שלכם בכל הנושא של טיפול נקודתי.
טלב אלסאנע: זה מיועד ליישובים מוגדרים?
נעמי בלומנטל: תוכל לקבל את רשימת היישובים.
נעמי בלומנטל: היתה החלטה של ועדת שרים לגבי מסע פרסום לחיסכון במים.
אמנון כהן: יש מסע פרסום כזה.
יעקב אפרתי: המסע הזה הסתיים.
יעקב אפרתי: מה שהיה זה היה על חשבון השנה הקודמת.
אמנון כהן: זה לא נמצא בבסיס התקציב?
ויצמן שירי: 20 מיליון שקל לשנתיים עבור פרסום, זה סכום גדול מאוד, לעומת תוספת של 100 מיליון שקל להשבחת מים.
ויצמן שירי: הפרופורציה הזאת לא הגיונית.
נעמי בלומנטל: אנחנו מבקשים גם תוספת לאיתור מוקדי זיהום במקורות מים.
נעמי בלומנטל: כפי שראיתם קודם לכן, כאשר יש שאיבה מוגברת יש השלכה על זיהום המקורות והמליחות.
נעמי בלומנטל: חסרים לנו 15 מיליון שקלים לשם כך ואני בטוחה שאתם תענו לבקשה הזאת, כי אתם מבינים את החשיבות של זה.
ויצמן שירי: מדוע זה לא מגיע מתקציב מינהל מקרקעי ישראל?
נעמי בלומנטל: אני אתייחס לכך בהמשך.
נעמי בלומנטל: בשל המשבר והמחסור האדיר במים, אנחנו כמובן צריכים כמה שואבים.
נעמי בלומנטל: מדובר בתוספת של 14 עובדים לנציבות המים.
נעמי בלומנטל: אנחנו צריכים גם תוספת לכוח אדם לפיקוח על משק המים.