GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל דויטש הנר: אנחנו הבאנו לכם את צו המכס לגבי מס קנייה.
מיכל דויטש הנר: את הפטור שניתן לעולים חדשים לגבי מס קנייה לגבי רכבים הרחבנו גם לגבי תושבים חוזרים.
מיכל דויטש הנר: תיקון סעיף 35 בפקודת מס הכנסה (להלן – הפקודה), בסעיף 35(ד), בהגדרה 'עולה", אחרי "לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952" יבוא "תושב חוזר – שזה בעצם במקום כל הסיפא שמופיעה בכחול עד הנקודה - אחרי ההגדרה "עולה" יבוא: תושב חוזר – יחיד ששב והיה לתושב ישראל בתקופה שמיום ג' בסיוון התש"ע (16 במאי 2010) עד יום י"ד בתשרי התשע"ג (30 בספטמבר 2012), לאחר שהיה תושב חוץ במשך שש שנים רצופות".
מיכל דויטש הנר: תחולה סעיף 35 לפקודה, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יחול בחישוב המס של תושב חוזר כהגדרתו באותו סעיף, לגבי תקופה שמיום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011) ואילך.
משה גפני: ה צ ב ע ה הצעת החוק אושרה פה אחד תודה רבה.
יהודה מונסוניגו: אני מתכבד להגיש את רשימה שמספרה 7357710, שמונה 25 מוסדות, וזה לעניין סעיף 46, וכן את רשימה שמספרה 7363710, המונה מוסד אחד, לעניין סעיף 61 לחוק מיסוי מקרקעין.
יהודה מונסוניגו: כל המוסדות האלה הומלצו על ידי רשות המסים לקבלת האישור ואושרו על ידי שר האוצר וכפי שהחוק קובע, כעת נותר שהוועדה הנכבדה תאשר את הקביעה של שר האוצר בעניין המוסדות האלה.
משה גפני: בבקשה, רשם העמותות.
בנימין למקין: אין לנו שום בעיה עם הרשימות, לכולם יש אישור, זה בסדר מבחינתנו.
משה גפני: תאמר לי, מר מונסוניגו, כמה מחכים בתור עכשיו?
יהודה מונסוניגו: יש בערך 200 גופים שממתינים.
משה גפני: כמה הכי מאוחר שקיים?
יהודה מונסוניגו: יש מצבים שגופים ממתינים גם שנה.
יהודה מונסוניגו: לפעמים זה קורה בגלל שאותו גוף לא מסר את כל המסמכים.
משה גפני: לא, אני שואל מבחינת הפרוצדורה של רשות המסים.
יהודה מונסוניגו: מבחינת הפרוצדורה, לצערי זה כרגע עניין של כמה חודשים, לפעמים גם יותר מחצי שנה.
משה גפני: כמה עובדים יש בסעיף 46?
יהודה מונסוניגו: אני, המזכירה ועוד שני מפקחים, עוד מפקח אחד אמור לעזוב בסוף השנה ועוד שני מפקחים בתהליכי עזיבה.
יהודה מונסוניגו: זאת אומרת עד סוף השנה אני עדיין עם שלושה מפקחים.
משה גפני: סוף השנה הכוונה לראש השנה, או 31 לדצמבר?
יהודה מונסוניגו: לא, 31 לדצמבר.
יהודה מונסוניגו: ב-31 לדצמבר אני נשאר עם שני מפקחים, אני ומזכירה.
משה גפני: יש חוק במדינה והרשות המבצעת לא יכולה לבצע את זה ביעילות, מכיוון שאין עובדים.
יהודה מונסוניגו: ברשותך, זה לא המנדט שלי לדבר על דברים כאלה.
משה גפני: לא, אני אומר את זה לחברי הוועדה.
משה גפני: אני אפנה למנהל רשות המסים, אני אשאל אותו מה הולך לקרות.
משה גפני: אני רוצה לדעת, אני לא מבין למה צריך לחכות כל כך הרבה זמן.
משה גפני: אתם עושים את עבודתכם ביעילות, אין ויכוח לגבי העניין הזה, אבל איך כתוב בתורה?
משה גפני: 'תבן אין נִתן לעבדיך ולבנים אומרים לנו עשו'.
משה גפני: אין מציאות כזו של לעבוד עם מספר כל כך מצומצם של עובדים וכאשר יש בקשות.
משה גפני: אנחנו כולנו מקבלים פניות למה זה לוקח זמן ואנחנו עונים להם שזה מה שמעמידים...
משה גפני: רשות המסים מעמידה הרבה מאוד עובדים לגבות כסף, אבל לא מעמידה עובדים בשעה שהמחוקק קבע שאפשר לתת פטור ממס.
משה גפני: זה לא בסדר ואני אפנה למנהל רשות המסים, ואם העניין הזה לא יתקדם, אני אעלה את זה לדיון כאן בוועדה.
משה גפני: מי בעד אישור הבקשות, כפי שהציג אותן מר מונסוניגו?
משה גפני: ה צ ב ע ה מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה (רשימה 7606710) וסעיף 61 לחוק מיסוי מקרקעין (רשימה 7609910) – אושרו פה אחד תודה רבה.
משה גפני: לכולם יש אישור ניהול תקין?
יהודה מונסנגו: לכולם יש אישור ניהול תקין, חלקם לשנת 2009 ורובם המכריע לשנת 2010.
משה גפני: את יודע, עורך דין למקין, היה דיון בוועדת החוקה ביום ראשון, למה לא לאפשר מסלול ירוק למי שמגיש בקשה בזמן לאישור ניהול תקין, והוא צריך במהלך השנה הבאה, הוא מתחייב להגיש את הבקשה בזמן ולא לחרוג מהמסגרת שקבועה בחוק, שנדמה לי שזה ה-30 ביוני, למה לא לתת לו אישור ניהול תקין לשנתיים.
משה גפני: היה הרשם אלון בכר והיתה הסגנית שלו אביטל שרייבר, ולא קיבלנו תשובה מספקת.
משה גפני: הסיכום של יו"ר הוועדה, חבר הכנסת דוד רותם, היה שאנחנו נקבע פגישה בעוד שבועיים כדי לתת תשובה.
משה גפני: התברר במהלך הדיון שמספר העובדים שצריכים לאשר ניהול תקין הוא שלושה עובדים, שבזמני לחץ זה יכול להגיע עד שבעה.
משה גפני: זאת אומרת, בין שלושה לשבעה עובדים צריכים לאשר את המאזנים ואת הדוחות הכספיים ואת הניהול של העמותה ל-11,000 עמותות.
משה גפני: תראה, זה עומס עליכם, אתם לא תעמדו בזה ואתם גם לא עומדים בזה, ולא בגלל רוע לב, חס וחלילה אלא בגלל שהעומס הוא אדיר ובלתי מתקבל על הדעת בעליל.
משה גפני: המציאות הזאת, שמדינת ישראל בשנים האחרונות יצאה מהרבה תקנות, מהרבה פעילות, כשהפעילות הזאת היא טובת הציבור, בעיקר לכאלה שהם יותר חלשים, וזה הלך למגזר השלישי.
משה גפני: המגזר השלישי גדל וכתוצאה מזה, האם המדינה היתה נשארת באותם ענפים וסעיפים שהיא עסקה בהם בשנים עברו, אז המגזר השלישי היה יותר קטן.
משה גפני: להיפך, המדינה מעודדת את המגזר השלישי בגלל שהיא יצאה מחלם.
משה גפני: כתוצאה מזה, לא הגבירו את הכוח אדם אצלכם, לא הגבירו את היכולת שלכם להתמודד עם זה.
משה גפני: מצד שני, אני לא מבין למה בכל המקומות אפשר לתת אישור לכמה שנים ואצלכם לא.
משה גפני: אז אמרנו – נלך על שני מסלולים.
משה גפני: הם טענו, בעיקר אביטל שרייבר טענה שאתה יכול לגרום נזק לעמותות כי ככה, אם הם לא מגישים בזמן אז נותנים ארכה וכולי.
משה גפני: אז אמרתי: בסדר, אני אבחר האם אני הולך במסלול הרגיל ואז יש הארכות וכל מיני דברים כאלה אבל אני יכול לבחור את המסלול הירוק, שזה רוב העמותות.
משה גפני: הם באים ואומרים: אני מסודר, אני יכול להגיש בזמן.
משה גפני: רואה החשבון שלי לא יכול לעמוד בזה, אני אקח רואה-חשבון אחר.
משה גפני: ואז אני נכנס למסלול שאם אני נניח מגיש ב-30.6.09 אני חייב להגיש גם ב-30.6.10.
משה גפני: אם אני לא אגיש ב-30.6.10 יבטלו לי את הניהול התקין.
משה גפני: זאת אומרת, תהיה עלי סנקציה אם אני הולך במסלול הירוק.
שחר למקין: - - - יקפידו יותר כשהשנה באמת יעמדו בתנאים של החוק - -
משה גפני: על אלה שהולכים במסלול הירוק?
שחר למקין: לא, נראה לי שעל כולם - -
משה גפני: אני לא רציתי לעשות נזק בגלל שזה מה שהיא העירה לי.
משה גפני: היא אמרה לי: אם אתה הולך במסלול קשוח, אז יהיו הרבה מאד שיפגעו כיוון שיש כאלה שלא מספיקים, רואה-חשבון לא עומד בתאריך.
משה גפני: אז אמרתי: בסדר, שכל אחד יבחר את המסלול.
משה גפני: מי שרוצה ללכת למסלול של שנתיים ידע שצדיקים מדקדקים אתם כחוט השערה.
משה גפני: אתה רוצה לשנתיים, אתה אומר שאתה מסודר לגמרי ואתה יכול לעמוד בלוחות הזמנים שקבועים בחוק?
משה גפני: אתה מקבל אישור לשנתיים.
משה גפני: אבל אם אתה לא תעמוד בתנאים, מבטלים לך את אישור הניהול התקין.
משה גפני: אם יש כאלה שחושבים שהם לא יכולים לעמוד בתנאים, אז הם ילכו למסלול רגיל אבל הם יקבלו אישור רק לשנה, ואלה שיקבלו לשנתיים זה יהיה בתנאי שיש להם מספר שנות פעילות שלא היתה עליהם שום בקרה, שהכל היה בסדר.
משה גפני: אני לא יודע למה בשעתו, בוועדת החוקה, כשהיה הרשם הקודם, ירון קידר, הוא אמר בוועדה: אני מתחייב ללכת על המסלול הזה.
משה גפני: יש בפרוטוקול ויש החלטת ועדה וזה לא יושם.
שחר למקין: לא השלמתם את הדיון הזה אצלנו אז אני לא בדיוק יודע מה השיקולים שלהם - -
משה גפני: הם אמרו שהם ישלימו את הדיון.
משה גפני: זו היתה נראית לי עקשנות לא אופיינית למשרד של רשם העמותות.
משה גפני: אחרי שירון קידר התחייב בוועדה, אפשר להקל על החיים.
משה גפני: אתם גם לא חייבים לעבוד כמו "חמורים" ולקבל טלפונים כל הזמן של "אני לא מקבל תקציב" ו"לא קיבלתי אישור".
משה גפני: תראה, אפילו מונוסנגו, הוא אחראי על אישור 46, הוא נותן אישור לכמה שנים, לשלוש שנים נדמה לי, ובמהלך שלוש השנים הוא בודק את זה.
שחר למקין: אני לא אומר שאני אישית מתנגד, אני פשוט לא יודע - -
משה גפני: בסדר, אני לא מדבר עליך אישית.
משה גפני: אוקי, על הכל יש אישורים של ניהול תקין?
משה גפני: מי בעד אישור הבקשה כפי שהקריא את המספרים מר מונסנגו ירים את ידו?
משה גפני: נמנעים – אין תודה רבה לכם.
משה גפני: אנחנו עוסקים היום בדרכים המוצעות להתמודדות עם המשבר הכלכלי בכל הנושאים שאנחנו דנו עליהם בשבוע שעבר כאשר התקיים הדיון עם שר האוצר ועם נגיד בנק ישראל.
משה גפני: בינתיים אני שומע שוועדת שרים לחקיקה אישרה את הצעת- - -
קריאה: לא, הם בדיון, הם יודיעו לנו כשהדיון יסתיים.
קריאה: הודיעו לכם שאישרו?
משה גפני: לא אישרו-לא אישרו.
קריאה: הישיבה הייתה אמורה להתחיל ב-10:00, התפצלנו, חצי לפה וחצי לפה.
משה גפני: אנחנו ננסה להתקדם עם העניין הזה, לראות לאן אנחנו מגיעים עם הבקשות של הממשלה, עוד בטרם תאושר הצעת החוק, כדי שאנחנו נוכל להיות ערוכים לנושאים הללו.
משה גפני: הנושא הראשון הוא כמובן העלאת מס הכנסה.
משה גפני: אדוני המנכ"ל, בבקשה, אם אתה יכול להסביר את זה, מכיוון שיש על העניין כמה שאלות.
דורון כהן: העלאת מס הכנסה נדרשת כדי - - - את ההיגיון של כל העלאות המיסים אמרנו.
משה גפני: כן, זה מיותר, על זה דיברנו בשבוע שעבר, אנחנו עכשיו מדברים על ה- - -
ציון פיניאן: רק אם אפשר להתייחס לכמה כסף זה מכניס.
דורון כהן: אני מיד אומר כמה כסף זה מכניס, ההצעה קודם כל צריכה להיות מאוזנת, יש בה גם מס ערך מוסף שהוא מס עקיף, גם מס הכנסה, גם מס מעסיקים וגם נושאים אחרים וגם מס יסף על העשירים וגם מיסים אחרים שמוטלים על כל מיני פעולות או שממשיכים הוראות שעה כמו מס רכישה ודברים אחרים.
דורון כהן: לגבי מס ההכנסה, ההצעה של הממשלה היא לא להגדיל את המס על שתי מדרגות המס הראשונות.
דורון כהן: זאת אומרת שיהיה גידול במס הכנסה באחוז אחד משכר של 8,880 שקלים.
דורון כהן: זה לא אומר שמי שמרוויח 9,000 שקלים ישלם יותר מס הכנסה, זה אומר שמי שמשתכר 15,000 שקלים ישלם עוד כמה עשרות שקלים בחודש, עשרות בודדות של שקלים בחודש, ומי שמשתכר 20,000 שקלים הוא ישלם עוד 100 שקלים בחודש, ומי שמשתכר 40,000 שקלים ישלם עוד 300 שקל בחודש, ורק מי שמשתכר כ-100,000 שקלים, יחד עם מס יסף, ישלם עוד 1,000 שקלים בחודש.
דורון כהן: בסך הכול זה אמור להכניס לנו כמיליארד ו-200 מיליון שקל בשנה, בשנה הבאה, בזה בעצם אנחנו מעדכנים את מדרגת המס השלישית, הרביעית והחמישית.
דורון כהן: מדרגת המס השישית, אני מזכיר לכם, עלתה לפני שנה מ-45 ל-48, לזה התווסף מס יסף מהכנסות של 67,000 שקלים בחודש.
משה גפני: לגבי הנושא הזה של המדרגה מ-8,800 עד 14,400, עלתה כאן השאלה בשבוע שעבר, שלא להעלות להם מס הכנסה מכיוון שזה מעמד הביניים, ובמקום זה להעלות את מס החברות באחוז או חצי אחוז.
דורון כהן: מס חברות, בעצם הכנסת הפסיקה את המתווה הפוחת לפני כשנה.
דורון כהן: זה אומר שמס חברות נשאר על 25%.
דורון כהן: דווקא לנוכח ההאטה הכלכלית ולנוכח מה שאנחנו רואים בעולם, להגדיל את מס החברות זה דבר שהכי פוגע בצמיחה.
דורון כהן: דווקא בימים כאלה אסור להגדיל מס חברות.
דורון כהן: אני רוצה להגיד לך, חבר הכנסת גפני, אומרים, מס מ-8,800 וכבר אתה רואה את זה שמשתכר 8,800 שחתכו לו חצי משכורת.
דורון כהן: בואו נשים את הדברים בפרופורציות, מ-8,800 מתחילים להוריד אחוז אחד, זאת אומרת שגבר בלי ילדים, מי שבבסיס של המס, בלי שום נקודת זיכוי מעבר לתושב ישראל רגיל, בשכר של 10,000 שקלים אנחנו נשית עליו היום, אם אתם תאשרו, 11 שקלים בחודש.
דורון כהן: 15,000 שקלים 61 שקלים בחודש.
דורון כהן: אם אנחנו נבטל את זה, זה לא מתבטל רק למי שמשתכר עד 15,000 שקלים, זה מתבטל גם לאלה שמשתכרים 30,000 ו-40,000 והנזק הוא כמעט חצי מיליארד שקל ולהביא את זה ממקום אחר זה מאוד קשה.
דורון כהן: הנזק הוא יחסית נסבל, הוא מצטבר לבעלי ההכנסות הגבוהות, הוא קל לבעלי ההכנסות הבינוניות והוא לא קיים לבעלי ההכנסות הנמוכות.
דורון כהן: חבל לוותר על זה ולהשית מס חברות שפוגע בצמיחה.
שלמה מולה: כמה אתם צפויים להכניס?
ציון פיניאן: הוא אמר לך, מיליארד ו-200 מיליון.
דורון כהן: מהמדרגה הזאת זה כחצי מיליארד, נכון, ערן?
ערן יעקב: כן, 570 מיליון שקל.
ציון פיניאן: המדרגה שמ-10 עד 14?
דורון כהן: מ-8,800.
דורון כהן: זה 570 מיליון שקל.
דורון כהן: ושוב אני מזכיר לכם, עד 2007 אנשים שמשתכרים עד 8,880 שקלים שילמו 21%, המס השולי.
דורון כהן: התחיל המתווה הפוחת, שכולם מותחים עליו כל כך הרבה ביקורת, אבל המתווה הפוחת לא היטיב עם אלה שמשלמים 45% או 48%, ב-2007 הדרגה העליונה הייתה 48% והיא חזרה להיות 48%.
דורון כהן: המתווה הפוחת השפיע בעיקר על רמות השכר האלה, של עד 14,000 שקלים.
דורון כהן: אין עוד מדינה בעולם שמחצית מהשכירים לא משלמים מס וגם בעשירון השישי והשביעי משלמים עשרות בודדות של שקלים.
דורון כהן: אנחנו מאוד בעד זה.
אבישי ברוורמן: אל תגיד את המשפט הזה, כי אתה רואה חשבון, בעולם', תגיד בעולם המערבי אולי', אבל אל תגיד את המשפט הזה.
דורון כהן: אני מבין שאם אין במערבי- - -
ציון פיניאן: לא, הוא התכוון אין במדינה בעולם כמו מדינת ישראל.
דורון כהן: לא, אבל אפשר להגיד שאנחנו במידה רבה כמעט הכי פרוגרסיביים- - -
אבישי ברוורמן: בעולם המערבי.
משה גפני: אנחנו ממש לא.
משה גפני: אני מכבד את הדברים שאומר המנכ"ל, אבל אנחנו ממש לא.
משה גפני: אנחנו אחת המדינות הגרועות ביחס בין המס הישיר לבין המס העקיף.
משה גפני: הכול זה רק שקלים בודדים, אבל יש אנשים שאצלם שקלים בודדים זה חלק מהחיים.
משה גפני: יש אנשים שלא מרגישים את זה.
משה גפני: כשאני מבקש להעלות מס חברות בחצי אחוז, אתם אומרים 'לא, זה מיתון'.
משה גפני: יש באמת בעיה מאוד קשה, בעיתון היה כתוב על הרכב של 398,000 שקל, שיעלו אותו ב-4,000 שקל.
משה גפני: אנחנו מדינה גרועה בעניין של מדיניות המס.
משה גפני: אנחנו עם מס עקיף גבוה ועם מס ישיר נמוך.
משה גפני: אני אחזור על חוק עידוד השקעות הון שהעברנו פה?
משה גפני: 12% מס?
משה גפני: אנחנו לא כמו מדינה אחרת בעולם, זה נכון, כל דבר אנחנו עושים יותר מדי.
משה גפני: אני מבקש להעלות בחצי אחוז מס חברות.
משה גפני: זה מכסה.
משה גפני: הרי שום דבר פה הוא לא רציני, מכיוון שבמציאות באמת מדובר על שקלים בודדים, אבל הכול הוא דעת קהל אז בוא נלך על דעת הקהל.
שלמה מולה: כמה חצי אחוז של מס חברות?
משה גפני: אני גם נבהלתי מהמחאה החברתית אתמול.
שלמה מולה: הרב גפני, חצי אחוז של מס חברות, כמה- - -
משה גפני: חצי אחוז זה קרוב ל-400 מיליון.
משה גפני: אחוז זה בסביבות 800.
משה גפני: לא, 700.
משה גפני: 100 מיליון אני אתן לך בצד.
דורון כהן: אני רוצה להזכיר, הרב גפני, שמבחינת החברות צריך לזכור מי החברות שמשלמות את מסי החברות הגבוהים, והן כולן בקשיים היום, הבנקים, חברות הביטוח, חברות הסלולר, חברות השיווק הגדולות, כמעט כולן היום בקשיים.
דורון כהן: לא שאני מרחם עליהן- - -
משה גפני: כן, אבל כמה זה חצי אחוז בשבילן?
דורון כהן: אני לא יודע כמה זה בשבילן, אני יודע כמה זה בשבילנו, זה בספק גדול, כי חברות הביטוח נתונות השנה להפסדים והן לא ישלמו מיסי הכנסה גבוהים.
דורון כהן: הבנקים, הרווחיות שלהם יורדת, חברות הסלולר, הרווחיות שלהם צונחת, חברות השיווק הגדולות, גם לא נמצאות באותם רווחים.
דורון כהן: אני לא בטוח אפילו שהמספרים של שנה שעברה, שאחוז- - -
משה גפני: מה יש לבנקים?
דורון כהן: הבנקים עוד איכשהו שומרים על רווחיות, אבל גם הם, בוודאי שהכול נותן את אותותיו גם בבנקים.
שלמה מולה: קראתי בעיתון, טבע למשל הרוויחה 14 מיליארד דולר.
דורון כהן: אני חוזר ומדגיש, להשית עכשיו עוד מס, דווקא לפני מיתון, בסוף זה פוגע בתעסוקה, זה פוגע באנשים.
דורון כהן: אנחנו לא מציגים פה דברים שהם דרקוניים.
דורון כהן: תסתכלו על הטבלה ותראו- - -
משה גפני: רק שנייה, לפני הטבלה.
משה גפני: אנחנו נמצאים כלפי מדינות ה-OECD במס ישיר נמוך ובמס עקיף גבוה.
משה גפני: מעלים פה את המס העקיף, מעלים, אנחנו אישרנו את זה, אנחנו נביא את זה מחר למליאה ואם יהיה רוב במליאה זה יעבור גם במליאה.
משה גפני: בסדר, אין בררה, מעלים את זה, אנחנו גם יודעים לא לחיות רק עם אידיאולוגיה, גם עם המצב הפרקטי, זה המצב הפרקטי ואנחנו חיים איתו, אבל הממוצע של מס חברות במדינות ה-OECD הוא 25.5%, למה שלא נהיה כמו הממוצע?
משה גפני: לא יותר מזה, אני לא מבקש 26%.
דורון כהן: אבל ברוב מדינות ה-OECD- - -
אבישי ברוורמן: למה תמיד אתה הולך על הממוצע?
אבישי ברוורמן: מה זה הממוצע?
משה גפני: לא, בגלל שאז הם יכולים להגיד, בצדק, היות שפה המס הוא גבוה יותר, אז אני לא רוצה להשקיע כאן, אני משקיע במדינה אחרת.
אבישי ברוורמן: תסתכל על הממוצע, תסתכל על ההתפלגות.
משה גפני: כן, בסדר, אבל לפחות הממוצע.
משה גפני: הרי אנחנו נמוכים יותר בחצי אחוז, חצי האחוז הזה יכול לכסות את מעמד הביניים.
דורון כהן: הרב גפני, צריך לזכור שהפער בין המס העקיף למס הישיר לא נובע ממס החברות .
דורון כהן: אין כמעט מדינה, אני לא רוצה להגיד בעולם', אבל בוודאי ב-OECD, ברוב מדינות ה-OECD בשכר הממוצע או בשכר החציוני אנשים משלמים כבר בדרך כלל את דרגת המס העליונה בשכר שהוא פעם וחצי מהשכר הממוצע.
דורון כהן: אצלנו זה פי ארבעה מהשכר הממוצע.
דורון כהן: זאת אומרת אנחנו לא דומים במס הישיר במדינות ה-OECD בעיקר במדרגות הביניים.
דורון כהן: זה מה שמייצר את הפער במס הישיר, זה לא מה שמייצר את אי השוויון.
דורון כהן: זה אולי נובע מאי השוויון, זה אולי מתבקש מאי השוויון, אבל זה בטח לא מה שמייצר את אי השוויון.
דורון כהן: דווקא אצלנו מדרגות המס הנמוכות ומדרגות המס של הביניים הן הנמוכות ואין כמעט מדינה ב-OECD שיש מדרגות מס כל כך נמוכות במדרגות הבינוניות, שאנשים עם שכר ממוצע כמעט שלא משלמים מס.
דורון כהן: שכר ממוצע, אנחנו מסתכלים, כל הנטל על 8,000 שקל או על 9,000 מגיע ל-100 שקל או 200 שקל?
פניה קירשנבאום: לא, זה לאחד, זה לא שניהם.
דורון כהן: כל המס- - -
משה גפני: ההבדל בין אישה עם שלושה ילדים לבין גבר זה רק בשכר של 10,000 שקל?
דורון כהן: לא, אישה עם שלושה ילדים ב-12,000 שקלים כמעט שלא משלמת מס.
ערן יעקב: לא, אם אתה לוקח את סך המס המשולם לגבר ואישה אתה תראה הבדלים מאוד גדולים.
ערן יעקב: פה, בגלל שזה על השולי, על תוספת המס, זה מה שאתה רואה.
ערן יעקב: אתה תראה שההבדלים מאוד גדולים בין אישה לגבר, תלוי גם בכמות הילדים כמובן, בנקודות הזכות.
ערן יעקב: אגב, בעקבות טרכטנברג, אם זה גבר עם ילדים עד גיל 3 אז גם שם אתה תראה שסף המס עולה משמעותית, אז זה גם תלוי באיזה גבר.
משה גפני: בגלל נקודות הזיכוי?
ערן יעקב: בגלל נקודות הזיכוי סף המס- - -
משה גפני: זה בעקבות מה שאישרנו כאן.
משה גפני: בגלל שאם לא הייתם מאשרים כאן, הייתם יכולים לשחק עם טרכטנברג עד מחר.
ערן יעקב: כמה שאנחנו רוצים, אבל מה שאתם אישרתם בשנה שעברה זה שאבא לילד עד גיל 3, מעבר לנקודות הזיכוי שמקבלת האימא, בהתאם למספר הילדים, אבא לילד עד גיל 3 מקבל 2 נקודות זיכוי שביחד זה 400 שקלים בחודש, וזה אומר שב-8,000 שקלים הוא לא משלם מס הכנסה ורק מ-8,000.
ערן יעקב: אני אומר, באמת, אם אנחנו עוד לפני נקודות הזיכוי, זו הטבלה שמראים כאן.
ערן יעקב: עם נקודות הזיכוי
דורון כהן: אנחנו תיכף נראה טבלה שאומרת מה המס שחל ברמות השונות ותראו שבאמת אני חושב שאין ספק שקשה, קשה לכולם, אבל מבחינת תשלומי המס ורמות השכר של מעמד הביניים, אז נטל מס ההכנסה הוא לא כבד.
דורון כהן: גבר ללא ילדים שמשתכר 12,000 שקלים בחודש משלם 1,200 שקלים מס.
דורון כהן: אישה שמשתכרת 15,000 שקלים בחודש, אישה עם שלושה ילדים, משלמת 767 שקלים אחרי השינוי.
דורון כהן: זה לא נטל כבד.
דורון כהן: החיים הם קשים, אבל נטל מס ההכנסה הוא לא הדבר הכבד.
דורון כהן: התוספת של 30 שקלים לא זה מה שייצור את הקושי בחיים.
דורון כהן: לעומת זאת פגיעה בצמיחה עלולה ליצור מצב שמספר קטן מהאנשים האלה, לא תהיה להם תעסוקה, וזה נזק הרבה יותר חמור.
דורון כהן: אני מזכיר, הרב גפני, את מה שמזכיר לי פה ערן, שאנחנו היינו במתווה יורד.
דורון כהן: בשנה הבאה מס החברות היה צריך להיות 22%, הוא נשאר 25%.
משה גפני: למה אתם מזכירים לנו את זה?
ערן יעקב: כי היינו במתווה של ל-18% ובעצם- - -
משה גפני: למה אתם מזכירים את זה?
שגית אפיק: היה מתווה יורד גם למס הכנסה במדרגות ל- - -
ערן יעקב: נכון, ל-39%.
שגית אפיק: גם אותו ביטלתם.
ערן יעקב: אכן, נכון, אבל הפגיעה שם הייתה הרבה יותר מינורית בהשוואה למה שעשינו במס חברות.
ערן יעקב: אין פרופורציה.
דורון כהן: רק אני אומר שזה היה המתווה.
דורון כהן: צריך לזכור.
משה גפני: אנחנו זוכרים את זה, אנחנו חושבים שזה אז היה טעות ואנחנו חושבים שזה היה נכון לבטל את זה, לא קרה שום דבר.
דורון כהן: אלה דברינו, אדוני, עיניכם רואות את המספרים.
ערן יעקב: בסדר, קבענו עובדות, לא נכנסנו לעניין ערכי, מה נכון- - -
משה גפני: חבר הכנסת אבישי ברוורמן, את הדיון אני עושה סעיף סעיף, זאת אומרת אני עכשיו דן על הסעיף הזה.
משה גפני: עופר, אתה רצית לדבר על זה?
משה גפני: רק על הנושא הזה.
משה גפני: אני דן סעיף-סעיף, כאילו אנחנו דנים על החוק.
שלמה מולה: אבל אתה לא מצביע היום.
משה גפני: לא, לא מצביע היום, אבל מה שתחליט היום, על זה נצביע מחר.
פניה קירשנבאום: מתי מחר?
פניה קירשנבאום: לפני המליאה?
משה גפני: לא, תוך כדי המליאה.
שגית אפיק: אחרי שזה יעבור קריאה ראשונה במליאה.
משה גפני: אחרי שזה יעבור בקריאה ראשונה זה חוזר לכאן.
משה גפני: אני עושה הפוך ממה ש- - - אבל מה שנחליט היום, על זה נצביע מחר.
ציון פיניאן: בוא נחליט שמי שיושב פה יצביע מחר.
פניה קירשנבאום: כן, אבל אני עוד לא החלטתי אם אני מצביעה עם האופוזיציה או הקואליציה.
ציון פיניאן: זה נתון לשינוי, לשיחה.
שלמה מולה: אם תצביע היום, אז אנחנו יכולים לשכנע את פאינה.
עופר מנירב: ההערכה שמוצגת לפניכם פה היא שהעלאת שיעור המס תביא לגביית מס נוספת ואני אומר לא כך הוא.
ציון פיניאן: מס הכנסה.
עופר מנירב: כן, מס הכנסה.
עופר מנירב: אני מדבר רק על מס הכנסה, כמו שהיושב ראש ביקש.
עופר מנירב: משום שהניסיון של השנים האחרונות הוכיח שכאשר הורדנו את שיעור המס גבינו בפועל יותר מס.
עופר מנירב: אפשר לקחת את השנים האחרונות ולראות.
עופר מנירב: העלאת שיעור המס באחוז אחד- - -
משה גפני: ליחידים, רק מס הכנסה ליחידים.
עופר מנירב: נזכיר, המס ליחידים היה 44% שולי לא מזמן.
עופר מנירב: העלאת שיעור המס גם לא תפתור את הבעיה החברתית, לא תמצא מקומות עבודה, מה שנשיג זה ההיפך.
עופר מנירב: גם מבחינת אבטלה, נגדיל את האבטלה.
עופר מנירב: אנחנו הכי חכמים, חושבים שאנחנו הכי חכמים ואנחנו עושים טעויות הכי טיפשיות, משום שמדינה קטנה וטיפשית כמו קפריסין זיהתה את המצב והטילה את המיסים רטרואקטיבית, מתחילת השנה, כדי למשוך אליה חברות.
עופר מנירב: אז אם אנחנו נעלה פה את המיסים, אנחנו נביא מס?
עופר מנירב: לא, אנחנו נגרום לחברות עם העובדים שלהן, עם הכול, לצאת החוצה ונגבה פחות.
עופר מנירב: מה כתוב בתסקיר החוק?
משה גפני: עופר, לא כל כך הבנתי.
עופר מנירב: אני מדבר על מס בכלל.
משה גפני: לא, אם נדבר על מס בכלל לא נבין כלום.
משה גפני: מס חברות הממשלה לא מעלה, אני מתווכח איתה על זה.
ערן יעקב: כשאתה אומר מס, תגיד מס חברות ויחידים.
עופר מנירב: אנחנו, כבוד היושב ראש, כבר למדנו שיש קשר ישיר בין שניהם, גם כאשר- - -
משה גפני: מס חברות הממשלה מבקשת, אמר את זה עכשיו מנכ"ל משרד האוצר, אנחנו לא רוצים להעלות, אומרת הממשלה, את מס החברות אפילו לא בחצי אחוז, בגלל המיתון, בגלל הבעיה שחברות לא יעזבו.
עופר מנירב: כבוד היושב ראש, אני מנסה להבהיר.
עופר מנירב: אם תשימו לב, תמיד יש, בשנים האחרונות לפחות, קורלציה בין שיעור המס של החברות ומס על הדיבידנד לבין המס על יחידים.
עופר מנירב: כדי שלא תהיה עדיפות להשאיר רווחים בחברה או לא להשאיר בחברה, אם מחלקים אותם כרווחים בסופו של יום אנחנו נשארים באותו מס.
עופר מנירב: זו הכוונה.
עופר מנירב: אם אנחנו עכשיו נעלה את המס בצורה אחת, נכון שיהיה לנו מס על הדיבידנד, ניצור איזה שהיא דיפרנציאציה חדשה, לפחות בחלק מהמקרים.
עופר מנירב: עכשיו אני אומר שאסור לנו, אני אומר שיש דרכים אחרות שאנחנו פשוט מתעלמים מהן.
עופר מנירב: וכתבנו והצענו ואפשר לגבות פי כמה וכמה בדרכים אחרות, אומרים לנו 'לא'.
עופר מנירב: אני אסביר.
עופר מנירב: בהצעת החוק מצוין שבעשור האחרון, אני קורא מתוך התסקיר, נרשם שיפור משמעותי באמינות הפיסקאלית של ישראל.
עופר מנירב: נכון, מה כתוב בהמשך?
עופר מנירב: על מנת לשמור על האמינות מעלים את המס, בדיוק ההיפך.
עופר מנירב: יצרנו איזה שהיא אמינות פיסקאלית כלשהי כלפי העולם, אנחנו עכשיו עושים בדיוק ההיפך, מה יעשו משקיעים?
עופר מנירב: ייצאו מפה, לא ייכנסו לפה.
עופר מנירב: ולפרופ' ברוורמן, כדי להסביר, אנחנו הצענו להטיל מס לתקופה מופחתת על רווחים שיחולקו בחוץ לארץ ויובאו לארץ לחברות זרות בבעלות ישראלים, יביאו לפה למס בשנה הקרובה של 10 מיליארד.
עופר מנירב: אפשר לבטל את כל העלאת המיסים האלה ואת הכול, אין צורך, יש מקור תקציבי אחר.
עופר מנירב: אז מה אומרים לנו?
עופר מנירב: לא, יביאו כספים שחורים, זה יביא להלבנת הון.
עופר מנירב: זו התשובה למה לא.
עופר מנירב: אבל שכחו להגיד לנו שתושבים חוזרים אחרי שש שנים יכולים לעבוד בדיוק אותו דבר, דיבידנדים פטורים ממס, הכול פטור ממס.
עופר מנירב: הלוא זה קיים, אתם רציתם את זה, למה שלא יביאו שם ונפתור את כל הבעיה הזאת, לא נצטרך להטיל מיסים נוספים ולא שום דבר, יש מקור תקציבי.
פניה קירשנבאום: אני רוצה להגיד לך, אני שומעת מה שאומר המנכ"ל דורון ואני מסכימה עם חלק מהדברים, אבל אני לא יכולה להרים- - - כשאמרתי לך בהתחלה שאני לא רואה איך אני הולכת להצביע, אני חוזרת לאותו דבר שאנחנו דיברנו, אני ישבתי שם ואבישי ישב פה, ואתה ישבת פה ואנחנו אמרנו שאנחנו כרגע רואים כל מיני גזרות, אבל אני לא רואה את היעד האחרון, ואמר שר האוצר שאני צודקת והוא יבוא ויציג לנו את המדיניות שלו ולאן הוא רוצה להגיע.
פניה קירשנבאום: אז לפני שאנחנו באים עם הגזרות תגידו לאן אתם רוצים להגיע.
פניה קירשנבאום: יושבים פה ילדים, אני רוצה להזכיר את הסיפור המאוד ידוע של עליסה בארץ הפלאות.
פניה קירשנבאום: כשהיא מגיעה לצומת והיא שואלת את השפן לאן ללכת, שמאלה או ימינה?
פניה קירשנבאום: אז הוא אומר לה, 'לא משנה לאן תלכי, השאלה לאן את רוצה להגיע'.
פניה קירשנבאום: אז אני אומרת לך, אתה אומר לי, 'לכי שמאלה ולכי ימינה', אבל אני לא יודעת לאן אתם רוצים להגיע.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת מה אתה רוצה לעשות במדינה הזאת, כי מה שקורה היום, ואפילו אם אנחנו נרים יד ונצביע על מתווה כזה או מתווה אחר, אתה תבוא אליי בעוד ארבעה או חמישה חודשים עם התקציב של 2013 ותביא גזרות חדשות, כי עוד פעם יהיה לך מחסור, ואני עדיין לא אדע לאן אני רוצה להגיע.
פניה קירשנבאום: אז לפני שאני מרימה יד ולפני שאני אומרת שאני בעד מס או אני בעד מס אחר, אני רוצה לדעת איפה אנחנו נהיה ב-2013 ומה אנחנו רוצים לעשות שם, ואולי אז נעשה נגזרת רטרואקטיבית ונחתוך, מה יהיה ב-2012 ומה יהיה ב-2013, אבל אחרי שאני אדע איך אתה, יחד עם השר שלך, מוציא אותנו מהברוך הזה של הגירעון.
משה גפני: רק הערה, אני לא חושב שלא דורון ולא השר שלו יודעים מה שהולך לקרות.
פניה קירשנבאום: אז אולי נמצא מישהו שכן יידע מה הולך.
משה גפני: אנחנו מצאנו מה שחז"ל אמרו, מאז שנחרב בית המקדש ניתנה נבואה לשוטים.
משה גפני: השאלה מה יקרה עם גוש היורו, מכאן מתחילה הבעיה.
משה גפני: אם המצב יהיה שהחסר עכשיו בהכנסות הוא חסר מכיוון ש- - -
פניה קירשנבאום: יש פגיעה ביצוא.
משה גפני: לא, התחלנו מגמה אז אנחנו בצרות גדולות.
משה גפני: הם יכולים להגיד מה שהם רוצים, אז 2013 הולכת להיות שנה רעה מאוד.
משה גפני: אם זה לא מגמה, אלא באמת עם החלק הזה של ה-15 מיליארד שקל, הגדל יעד הגירעון שביחד זה נותן 30 מיליארד שקל, אם כאן אנחנו נעצרים, אז זה טוב.
משה גפני: אתה יודע לענות על השאלה הזאת?
פניה קירשנבאום: אבל יש דרך.
פניה קירשנבאום: צריך להגיד, אוקי, כדי לצאת מפה צריכה להיות לנו תכנית וניקח את המצב הגרוע ביותר, שהיצוא קטן עוד יותר, ההכנסות קטנות, אני מסכימה עם עופר.
פניה קירשנבאום: הרי יש כסף ולא כסף שחור, אולי כסף שאנשים עובדים בחברות זרות, תאפשרו להם להכניס את הכסף הזה לארץ, תשקיעו.
פניה קירשנבאום: דוגמה, אני חזרתי מחופשה קצרה עם המשפחה ואני רואה מה קורה באירופה, אני לפעמים מתקנא בהם, הם במשבר כלכלי אבל הם מפתחים את הנושא ואתה רואה אותם משקיעים בתשתיות ועושים מפעל יזום של פיתוח, כי זה הזמן להשקיע, לפתח ולתת מקום תעסוקה לאנשים במקום כזה או במקום אחר.
פניה קירשנבאום: האם זה מה שאתם מתכוונים לעשות?
אבישי ברוורמן: אני שמח שחברת הכנסת קירשנבאום העלתה כמה נקודות ואני אקצר.