GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שגית אפיק: אם הממשלה לא איתרה קרקע חקלאית עבור הזכאי או שלא נחתם אתו הסכם, אלה עניינים שלא תלויים בו והוא יאבד את הזכות שלו בגלל נסיבות שלא תלויות בו.
נח הקר: אבל הוא יהיה זכאי ל-400 אלף שקלים.
שגית אפיק: במקום?
שגית אפיק: לכמה הוא היה זכאי לפי הסעיף הזה?
נח הקר: זה הסעיף.
נח הקר: 400 אלף שקלים.
נח הקר: רק אומרים שיש כאן מאמץ של המדינה של עד 14 חודשים כדי לסדר קרקע חלופית.
נח הקר: לא הצליחה המדינה מסיבות אובייקטיביות – לא שהמדינה לא רצתה אלא היא לא הצליחה – חוזרים למסלול הרגיל של הכסף.
שגית אפיק: של ה-400 אלף שקלים.
שלומית ארליך: (ד) הזכאי לא חתם על הסכם לרכישת קרקע חקלאית שאותרה בתוך שלושים ימים ממועד הצגת הסכם לחתימתו.
שלומית ארליך: (ה) הזכאי לא הפקיד את מלוא הסכום הנדרש עבור הקצאת קרקע חקלאית שאותרה בתוך שלושים ימים מהמועד שנדרש לכך על פי ההסכם האמור בפסקת משנה (ד).
שלומית ארליך: אין באמור כדי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ב)(3).
משה גפני: אם את ממשיכה, הפירוש הוא שאין בעיה.
משה גפני: אם אין בעיה, תקראי מהר.
שלומית ארליך: לגבי סעיף קטן (ה), איך זה מסתדר עם סעיף קטן (ד)?
שלומית ארליך: ממילא אם הוא לא שילם, לא תוקצה לו קרקע.
שלומית ארליך: לפי סעיף קטן (ד), אם הוא לא משלם, לא מוקצית לו מלכתחילה קרקע.
שלומית ארליך: לא?
איתי אהרונסון: מדברים על התשלום המלא.
משה גפני: אני צריך לעשות הפסקה.
משה גפני: אין אפשרות שהישיבה תתנהל בלי היושב ראש?
משה גפני: יש חוק של ניצן הורוביץ על נישואים אזרחיים והוא מתקשר אלי.
משה גפני: ניתן כסף להתנתקות, לאלה שעזבו את גוש קטיף, אבל לא יהיה עם יהודי.
משה גפני: הישיבה הופסקה
משה גפני: בבקשה, היועצת המשפטית, אפשר להמשיך.
שלומית ארליך: אני אקרא שוב למען הסר ספק.
איתי אהרונסון: אדוני, הערה שמוסכמת, לעניין סעיף (ג), לא נחתם הסכם עם בעל הזכויות בקרקע שאותרה בתוך 14 חודשים מתחילתו של התיקון.
איתי אהרונסון: אנחנו נוסיף כאן – ננסח את זה אחר כך – סמכות נוספת למנהל המינהלה להאריך בשישה חודשים נוספים את המועד במקרה שאותרה קרקע ויש משא ומתן, אבל המשא ומתן מתמשך.
איתי אהרונסון: אז למנהל המינהלה יהיו עד שישה חודשים נוספים.
שלומית ארליך: ומה לגבי סעיף קטן (ב)?
איתי אהרונסון: איתור הקרקע הוא לא הסכמה.
איתי אהרונסון: איתור הקרקע זה בפן החקלאי יותר, הפנימי.
איתי אהרונסון: זאת אומרת, יש חקלאי שאומר שזה מקום שמתאים לו, זה סוג קרקע שמתאימה לו וכאן הוא היה רוצה.
איתי אהרונסון: כמובן איזושהי בדיקת ייתכנות מול בעל הזכויות בקרקע, אבל זה עוד לא הסכם.
איתי אהרונסון: לכן יש חשיבות יותר קטנה מכוח המיקוח של בעל הזכויות בקרקע.
שלומית ארליך: כאן אני חושבת שעצרתי בשאלה איך זה מסתדר עם סעיף קטן (ד) כי שם ממילא אם לא שילם, לא תוקצה לו הקרקע.
איתי אהרונסון: סעיף (ד) זה אם הוא לא חתם.
איתי אהרונסון: אחרי כן זה אם הוא לא הפקיד.
בנצי ליברמן: לא חתם ולא הפקיד, זה שלב נוסף.
שלומית ארליך: (2) פקעה זכותו של הזכאי להקצאה של קרקע חקלאית כאמור בפסקה (1), יהיה הזכאי זכאי לקבלת הפיצוי כאמור בסעיפים 3(א1) עד 3(א4) ו-13 לתוספת השלישית ולהשבת הסכומים שהופקדו על ידו כאמור בסעיף זה.
שלומית ארליך: לסכומים שיושבו כאמור יתווספו הפרשי הצמדה למדד ממועד הפקדת כל סכום בידי המינהלה ועד מועד השבתו לזכאי.
שלומית ארליך: מה קורה אם הוא חוזר בו לפני שפקעה זכאותו להקצאה?
איתי אהרונסון: הוא רשאי.
שלומית ארליך: (ז) בעל עסק שלעסק שבבעלותו הוקצתה קרקע חקלאית חלופית, לא יהיה זכאי לקבלת קצבת התאמה על פי סעיף 58א, החל משלושים ימים מתחילת תיקון מס' 4.
שלומית ארליך: מה המשמעות של הסעיף הזה ולמה הוא נמצא כאן?
איתי אהרונסון: ההטבה הזאת מחליפה את קצבת התאמה, תשלום סוציאלי בסכום שלגבי בעלי עסקים בבסיס שלו הוא 2,000 או 3,000 שקלים בהתאם להכנסה שהייתה לאדם בשנים 2007, שנתיים של 2006-2008 אבל כאשר מדובר בבעלי עסקים שקיבלו פיצוי עבור העסק, מופחתת שם איזושהי ריבית רעיונית כך שבפועל יכול להיות שהסכומים יותר נמוכים.
איתי אהרונסון: בכל אופן, התשלום הסוציאלי הזה לא ימשיכו לשלם אותו בין אם נבחר המסלול הכספי של 400 אלף שקלים תוספת ובין אם נבחר המסלול של קרקע.
שלומית ארליך: מה הסיבה לכך?
איתי אהרונסון: זה מחליף.
אופיר כהן: כן, אבל זה נכון למי שקיבל, אבל למי שעוד לא קיבל את הקרקע, למה לעשות את זה?
איתי אהרונסון: אבל הוא מקבל 400 אלף שקלים.
אופיר כהן: לא שיקבל את ה-400 אלף שקלים.
אופיר כהן: מי שהלך למסלול קרקע ועוד לא קיבל את הקרקע, אל תגיד מיום החוק אלא תגיד מיום קבלת הקרקע.
בנצי ליברמן: אני אסביר.
בנצי ליברמן: זה לא הולך כך.
בנצי ליברמן: זה תשלום סוציאלי שבא לתת איזושהי רשת ביטחון.
בנצי ליברמן: למעשה כל החוק הזה היה אמור להיות משולב בתיקון מספר 2.
בנצי ליברמן: בתיקון מספר 2 היו מספר חלופות ומי שבוחר את הקרקע, לא היה אמור לקבל קצבת התאמה.
בנצי ליברמן: אתה יכול לומר בכל מקרה הרי מחרתיים אם הוא לא יקבל את הקרקע, הוא יקבל 400 אלף שקלים או 300-400 כפול 13 שנים שזה יותר מקצבת התאמה וזה ממילא מקזז את העניין.
אופיר כהן: לטווח הביניים, עד שהממשלה תתארגן, אל תפגע באזרח.
בנצי ליברמן: טווח הביניים הזה באופן אמיתי, זה סוג של מי שהולך לקרקע והולך להוציא 400 אלף שקלים עכשיו והוא רוצה להוציא את זה, זה בסדר.
בנצי ליברמן: הוא כנראה לא נופל בגזרה הסוציאלית הזאת.
בנצי ליברמן: צריך לדעת את זה.
אהרן חזות: אבל בנצי, הניסיון הזה לפתח את זה מעבר לתיאוריה כזאת או אחרת שלמי שיש, היא לא הנקודה.
אהרן חזות: לא מדובר בהרחבת מספר האנשים שמקבלים כרגע את קצבת ההתאמה.
אהרן חזות: מדובר בקבוצה מאוד קטנה שכרגע יכול להיות שבגלל החלטות כאלה ואחרות אין להם אפשרות לאמצעי ייצור או לעבודה והם יחליטו ללכת לקרקע.
אהרן חזות: אני אומר שעד שהם יקבלו את אמצעי הייצור הזה, לא להפסיק להם את קצבת ההתאמה.
אהרן חזות: זאת לא קבוצה גדולה וזה לא הרבה כסף.
אהרן חזות: אני חושב שכך נכון.
אהרן חזות: עד שבן אדם לא מקבל את אמצעי הייצור שהמדינה לא נתנה לו, עד אז הוא יקבל את קצבת ההתאמה.
אהרן חזות: זה מוסרי, זה נכון וזה הכי בסדר.
אהרן חזות: להתחיל לפתח עכשיו תיאוריות שאם יש לו את זה, אז בטח שהוא לא יכול וכן יכול.
אהרן חזות: לא.
אהרן חזות: אני אומר שאם זה נכון שבן אדם במצב כזה מלכתחילה כנראה שהוא לא ייקח קרקע וגם זה בסדר ולא קרה כלום, אבל הרישום הזה כאן מראה שממש יורדים לדברים וזה לא נכון.
דורון בן שלומי: לפי איך שזה כתוב עכשיו, איך שאני מבין את זה, זה צריך להיות שהוקצתה קרקע חקלאית.
דורון בן שלומי: זה רק אחרי שהוקצתה לו.
דורון בן שלומי: זה יכול להיות הרבה חודשים אחר כך.
דורון בן שלומי: זאת אומרת, הולכים לקחת לו רטרואקטיבית את כל החודשים האלה.
דורון בן שלומי: כי מתי אתה מפסיק לו?
דורון בן שלומי: אחרי שהוקצתה לו.
דורון בן שלומי: יכול להיות שהוקצתה לו אחרי 14 חודשים ואז שילמת לו 14 חודשים 3,000 שקלים ואז אתה בא אליו אחר כך ואתה אומר לו שישלם לך בחזרה חמישים אלף שקלים בבת אחת כי הוא קיבל קרקע.
אהרן חזות: אלה תנאי המחייה שלו.
אהרן חזות: זה קצת צורם וזה לא נכון.
בנצי ליברמן: דורון, צריך לומר את האמת.
בנצי ליברמן: התוספת הזאת של קצבת ההתאמה, בניגוד לכספים הראשונים בחוק הראשון, שם הסכומים הרבה יותר גדולים, נובעת מכך שאנחנו חשבנו שיש אנשים שבאמת באמת יש בעיה גדולה מאוד בקיום החודשי שלהם והם לא חוזרים לעסק.
בנצי ליברמן: מי שחוזר לעסק, הוא לא מקבל קצבת התאמה כי יש לו להשקיע 400 אלף שקלים ואחרי כן יש לו עוד תוספות כאלה ואחרות.
בנצי ליברמן: אנחנו הלכנו ויצרנו רשת ביטחון מינימאלית והורדנו את הגיל.
בנצי ליברמן: עכשיו בא בן אדם ואומר שהוא רוצה להרוויח – וזה בסדר וזה לגיטימי.
בנצי ליברמן: זאת לא התכלית של העניין ההוא.
בנצי ליברמן: אגב, אם היינו יודעים שיש לו, כנראה שהוא לא היה מקבל.
דורון בן שלומי: אני מעלה בעיה רטרואקטיבית שהיא בעיה פסיכולוגית.
דורון בן שלומי: אני חושב שזה בעייתי כי אתה לוקח לו.
בנצי ליברמן: אני לא לוקח לו.
בנצי ליברמן: באופן עקרוני, מה שהבנתי, מי שמקבל, לא לוקחים לו את הכסף בחזרה.
אהרן חזות: תעשה תשעים ימים ומיום שהוא ביקש.
איתי אהרונסון: אתה לא יכול לעשות תשעים ימים כי יש לך שנה לחפש.
איתי אהרונסון: אם אתה מדבר על תשעים, שליש שנה הלכה על כך שהוא עוד לא הגיש בקשה.
אהרן חזות: אני הולך לתיאוריה שלכם שהוא לא ייקח את זה.
איתי אהרונסון: צריך להניע כאן תהליך.
איתי אהרונסון: אתה צריך שהוא יבקש.
אהרן חזות: אני אומר לכם שהתיאוריה שלכם יותר חזקה והאנשים האלה כנראה לא ייקחו אבל אל תיקחו להם אם הם ירצו לקחת.
אהרן חזות: אני פשוט לא מבין.
אהרן חזות: זה פשוט לרדת לקטנות.
אהרן חזות: לא מדובר בהרבה אנשים ואפשר להתעלם מזה.
איתי אהרונסון: יש פה כמה עניינים.
איתי אהרונסון: יש כאן את השאלה העקרונית, האם נכון יהיה לעצור את זה במועד אחיד לכולם או לא.
איתי אהרונסון: זאת שאלה שהיא ברמת השוויון.
איתי אהרונסון: אני רואה קושי מסוים בדבר הזה.
איתי אהרונסון: אני רואה קושי מסוים בזה שאותם אנשים שיש להם אותה זכאות, אחד בחר במסלול הזה ואחד בחר במסלול הזה, אולי שניים בחרו את אותו מסלול, אחד קיבל קרקע בתאריך הזה ואחד קיבל כסף בתאריך ההוא ובכל זאת, למרות שיכול להיות שאחד חיכה לכסף יותר זמן, יחכו בוועדת הזכאות כי הוא לא המציא דבר כזה או דבר אחר.
איתי אהרונסון: אני חושב שקצבת ההתאמה צריכה להיעצר באותו תאריך.
איתי אהרונסון: להתחיל ולקשור את מועד הפסקת קצבת ההתאמה למועד של קבלת הכסף או קבלת הקרקע או דברים כאלה, אנשים אחרים ישאלו למה הוא מקבל ולמה הם לא מקבלים.
אהרן חזות: איתי, אני לא מבין את זה.
שלומית ארליך: אפשר לעשות לפי המאוחר ביניהם.
שלומית ארליך: מהחוק שלושים ימים או הקצאת הקרקע.
איתי אהרונסון: זאת הקצאת הקרקע.
איתי אהרונסון: מי שילך למסלול של קרקע, אולי עכשיו יש לו תמריץ להתעכב, כן באשמתו או לא באשמתו.
אהרן חזות: איתי, בלי התמריצים האלה.
אהרן חזות: זה משגע אותי.
אהרן חזות: זה לא תמריץ.
אהרן חזות: אתה ממציא תיאוריות כאלה שהן בחלל ולא בארץ.
איתי אהרונסון: ברמת השוויון, אני רואה קושי מסוים.
איתי אהרונסון: כמו שאמרתי, זה שווה התייעצות עם משרד המשפטים.
איתי אהרונסון: לעניין הדיוקים האלה, אני לא חושב שיש קושי עם הדיוקים.
איתי אהרונסון: אני חושב שהנקודה היא שכן נכון לייצר קו אחיד לכולם על מנת שההחלטות שיתקבלו יהיו החלטות מושכלות.
משה גפני: אבל מה אתה עונה על הטענה הזאת?
איתי אהרונסון: שאנשים ממתינים לקרקע?
איתי אהרונסון: אבל אנשים גם ממתינים לכסף.
משה גפני: אבל אתה מפסיק להם עכשיו קצבה.
איתי אהרונסון: גם אלה שממתינים לכסף.
בנצי ליברמן: אנחנו צריכים לראות את החוק הזה בלי שילוב החוק הקודם שכבר עשינו לתיקון.
בנצי ליברמן: זה לא נכנס.
בנצי ליברמן: התיקונים של החקלאים לא נכנסו משום שאז לא הגענו להסכמה, ואולי בצדק, עם החקלאים.
בנצי ליברמן: אם היה החוק אז מבוצע במשולב, חקלאים ובעלי עסקים בכלל, מי שהיה בוחר במסלול קרקע, המשמעות שכנראה יש לו כסף והוא לא צריך עזרה סוציאלית.
בנצי ליברמן: זה בוודאות.
בנצי ליברמן: מה שקרה זה שבגלל שבנינו את זה בשני שלבים, הוא התחיל לקבל קצבה כי כנראה לא היה לו והוא עומד בתנאי סף שבאמת מגיע לו.
בנצי ליברמן: פתאום עכשיו, בגלל שאנחנו עושים את זה בשלב שני, אנחנו בקטע הזה הולכים לכבשת הרש.
בנצי ליברמן: כבשת הרש, מי שבוחר קרקע ב-400 אלף שקלים, כן מגיע לו קצבת התאמה?
בנצי ליברמן: היא מינימליסטית.
בנצי ליברמן: הורדנו את הגיל.
בנצי ליברמן: לכן במקרה הזה מצד אחד אני מבין את מה שאומרים, אבל מצד שני אם זה היה מתבצע באותו חוק, בוודאות היה מסלול של קצבת התאמה או הורדה.
שלומית ארליך: (ח) בסעיף זה - "קרקע חקלאית חלופית" – קרקע חקלאית שהוקצתה בקר עם יישום חוק זה, לרבות קרקע חקלאית שהוקצתה במסגרת הסכמי העתקה על פי סעיף 85 או כאמור בסעיף 3(ד) לתוספת השנייה, על פי סעיף זה או על פי החלטות ממשלה וכללי רשות מקרקעי ישראל.
שלומית ארליך: לעניין זה "הוקצתה" – לרבות לעסק חלופי, לבעל הזכויות בעסק ולאגודה שיתופית שהעסק הזכאי, עסק חלופי או בעל הזכויות בעסק הוא חבר בה".
שלומית ארליך: "עסק שהעתיק את פעילותו", "עסק חלופי" ו"בעל זכויות בעסק" – כהגדרתם בסעיף 70.
שלומית ארליך: מה המשמעות של שותפות שבקשר עם יישום חוק זה בהגדרת קרקע חקלאית חלופית?
איתי אהרונסון: הכוונה היא לכל הקרקעות החקלאיות שהוקצו במסגרת מתן מענה עקב יישום תוכנית ההתנתקות לחקלאים.
איתי אהרונסון: יש מגוון של פתרונות שניתן.
איתי אהרונסון: חלק מהפתרונות ניתנו במסגרת הסכמי העתקה לפי סעיף 85 וחלק מהפתרונות ניתנו במסגרת החלטות ממשלה על הקמת ישובים.
איתי אהרונסון: הוקמו מושבים ואנשים קיבלו קרקע בדרך כלל בתנאי נחלה במושבים.
איתי אהרונסון: מספר טכניקות שהופעלו בעניין הזה, למינהל מקרקעי ישראל יש כללים בעניין הקצאת קרקע חקלאית.
איתי אהרונסון: אנחנו לא מבחינים כאן בהקשר הזה בין הטכניקות השונות.
איתי אהרונסון: יכול להיות שהקרקע הוקצתה על פי החוק הזה, על פי תיקון סעיף 85א ויכול להיות שהוקצו בדרך אחרת ובלבד שזה הוקצה במסגרת מתן הפתרונות לחקלאים בעקבות ההתנתקות.
שלומית ארליך: הוספת סעיף 3(ד) לתוספת השנייה, בעצם זה סעיף שמדבר על הקצאת קרקע בפטור ממכרז.
איתי אהרונסון: זה סעיף שמעולם לא יושם, אבל אם יקרה שיום אחד מישהו יישם אותו, שילבנו אותו.
קובי קופל: כתוב "לבעל הזכויות" ואתה יכול לתקן את זה ל"בעל זכויות".
שלומית ארליך: סעיף (ט).
שלומית ארליך: אני רואה שבצד, בנוסח שהעברתם לנו, כתוב שהוא במחלוקת.
איתי אהרונסון: אין מחלוקת.
שלומית ארליך: (ט) זכאי שהוקצתה לו קרקע כאמור בסעיף זה וזכותו בקרקע בוטלה בשל הפרת תנאים שנקבעו בהחלטת הממשלה האמורה בסעיף קטן (ב), לא יהיה זכאי להשבת הסכומים ששולמו על ידו עבור הקרקע לרבות הפיצוי בשל קרקע כאמור בסעיף 3 לתוקפת השלישית.
איתי אהרונסון: יש תיקון.
איתי אהרונסון: בשורה הרביעית, המלים "הסכומים ששולמו על ידו עבור הקרקע לרבות".
איתי אהרונסון: המלים האלה נמחקות.
איתי אהרונסון: נשאר "להשבת הפיצוי".
איתי אהרונסון: בסוף להבהיר שאין בכך כדי לגרוע מזכות לסעדים על פי כל דין בשל ההפרה.
איתי אהרונסון: משמעותה של המחיקה היא שלא ניתן לתבוע את ה-400 אלף שקלים.
קובי קופל: אם לקחו לך את הקרקע, אתה לא תהיה זכאי.
בנצי ליברמן: שילמת כאן את כל הכסף.
שלומית ארליך: נקרא את זה עם התיקון.
שלומית ארליך: (ט) זכאי שהוקצתה לו קרקע כאמור בסעיף זה וזכותו בקרקע בוטלה בשל הפרת תנאים שנקבעו בהחלטת הממשלה האמורה בסעיף קטן (ב), לא יהיה זכאי לפיצוי בשל קרקע כאמור בסעיף 3 לתוקפת השלישית.
איתי אהרונסון: צריך להפנות לסעיפים הספציפיים של התוספת הכספית שניתנת כאן.
שלומית ארליך: איזה סעיפים אלה?
איתי אהרונסון: 3(א1)(1)(א) או (ב) לפי העניין.
בנצי ליברמן: אגב, זה לא יהיה זכאי להשבה.
בנצי ליברמן: לא יהיה זכאי לפיצוי בגין הקרקע כי הוא לא קיבל את זה.
שלומית ארליך: עכשיו תסביר בכמה מלים מה בעצם הסעיף הזה אומר.
איתי אהרונסון: הסעיף אומר שאם חקלאי הפר תנאים בהסכם וכתוצאה מהפרת התנאים בוטלה זכותו בקרקע ---
אהרן חזות: איזה תנאים?
איתי אהרונסון: חובת העיבוד למשל.
איתי אהרונסון: כתוצאה מההפרה בוטלה זכותו בקרקע, הוא לא יוכל לבוא ולומר שלקחתם לי את הקרקע, תנו לי את ה-400 אלף שקלים.
אהרן חזות: את המענק.
איתי אהרונסון: המענק.
אהרן חזות: בסדר, אבל הכסף שהוא השקיע, אתם מחזירים לו.
איתי אהרונסון: מה זאת אומרת השקיע?
אהרן חזות: אם הוא קנה את הקרקע, שילם 1,500 דולר על קרקע נוספת.
איתי אהרונסון: יחולו הכללים הרגילים.
אהרן חזות: בסדר.
אהרן חזות: יחולו הכללים הרגילים.
אהרן חזות: 400 אלף שקלים במקרה שהוא מפר את ההסכם.
בנצי ליברמן: הוא מפסיד את יכולתו לקבל.
שלומית ארליך: אנחנו עוברים לסעיף 10 בעמוד 20. 10.
שלומית ארליך: תיקון סעיף 3 לתוספת השלישית בסעיף 3 לתוספת השלישית לחוק - (א) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) (1) זכאי לפיצוי על פי סעיפים קטנים (א)(3) ו-(4), זכאי, בנוסף לפיצוי האמור, לפיצוי בשל קרקע כמפורט להלן, ובלבד שמרכז חייו של בעל העסק היה בשטח מפונה ולא הוקצתה לזכאי האמור קרקע חקלאית חלופית.
שלומית ארליך: איתי, למה אנחנו צריכים בעצם לחזור על "ובלבד"?
שלומית ארליך: קבענו את זה כבר בסעיפים הראשיים, למה לחזור על זה שוב בתוספת?
נח הקר: יכול להיות שבנוסח תחליטו שזה מיותר.
בנצי ליברמן: אפשר למחוק את זה.
איתי אהרונסון: אני אסתכל על זה.
שלומית ארליך: (א) בשל קרקע כאמור בסעיף קטן (א)(3), אחד מאלה, לפי בחירתו - (1) סך של 400 אלף שקלים חדשים לך לנחלה.
שלומית ארליך: (2) 156 תשלומים חודשיים רצופים בסך של 3,400 שקלים חדשים.
שלומית ארליך: (ב) בשל קרקע כאמור בסעיף.
שלומית ארליך: קטן (א)(4), אחד מאלה, לפי בחירתו - (1) סך של 11,800 שקלים חדשים לדונם, אך לא יותר מ-350 אלף שקלים חדשים.
שלומית ארליך: (2) 156 תשלומים חודשיים רצופים בסך של 100 שקלים חדשים לכל דונם.
שלומית ארליך: איתי, אתה רוצה להסביר?
איתי אהרונסון: ההבדל בין פסקה (א) לפסקה (ב) הוא שבפסקה (א) מדובר במי שהיו לו זכויות בקרקע של נחלה ובפסקה (ב) מדובר על מי שהיו לו זכויות בקרקע חקלאית שהיא לא נחלה.
איתי אהרונסון: החוק קבע לגבי הפיצוי במקור שהפיצוי עבור קרקע של נחלה הוא 135 אלף שקלים לנחלה ועבור קרקע חקלאית שהיא לא נחלה, 4,000 שקלים לדונם.
איתי אהרונסון: הסכומים כאן הם בעצם פרופורציונאליים לסכומים שנקבעו בחוק.
איתי אהרונסון: 400 אלף שקלים זה סכום הוגן.
איתי אהרונסון: 156 תשלומים בסך של 3,400 שקלים חדשים, זה סכום מהוון.
איתי אהרונסון: זה בעצם מביא לתוצאה, תלוי בריבית ויש שם אפילו עודף לטובת הסכום המהוון, אבל אלה הסכומים המקבילים.
איתי אהרונסון: זה אותו סכום, אחד פרוס ואחד מהוון.
איתי אהרונסון: אותו הדבר בפרופורציה המתאימה, כפי שציינתי, לגבי מי שיש לו קרקע חקלאית שהיא לא נחלה.
שלומית ארליך: (2) התשלומים כאמור בפסקאות משנה (1)(א)(2) ו-(1)(ב)(2) ישולמו ביום הראשון בכל חודש, לא יאוחר מ-60 ימים מהמועד בו התקבלה החלטת ועדת הזכאות בעניין זה.
שלומית ארליך: במועד הראשון שבו ישולם לזכאי תשלום לפי החלטת ועדת הזכאות, ישולמו כל התשלומים האמורים בשל התקופה שתחילתה חודש לאחר תחילתו של תיקון מס' 4 וסיומה במועד התשלום האמור.
שלומית ארליך: אתה יכול להסביר את הסיפה לסעיף הזה?
איתי אהרונסון: זה צופה מצב שייקח מספר חודשים עד שתוגש התביעה ועד שוועדת הזכאות תחליט בתביעה.
איתי אהרונסון: במצב שבו הוגשה תביעה ולקח זמן להגיש את התביעה, לקח זמן לוועדת הזכאות להחליט בתביעה וחלפו מספר חודשים, הזכאות לקבלת תשלומים חודשיים מתחילה חודש לאחר תחילת התיקון אבל מכיוון שאין עדיין החלטת ועדת הזכאות, לכן החשבות לא יודעת לשלם את זה.
איתי אהרונסון: ברגע שתהיה החלטה, כל התשלומים שנצברו, ישולמו מיידית.
שלומית ארליך: (3) זכאי לפיצוי על פי פסקה (1)(א) לא יהיה זכאי לפיצוי על פי פסקה (1)(ב).
שלומית ארליך: את זה בעצם אולי אפשר להכניס לרישה של פסקה (1).
שלומית ארליך: (4) על אף האמור בחוק זה, מועד תשלום הפיצוי לפי פסקאות משנה (1)(א)(1) ו-(1)(ב)(1) (בפסקה זו – "הפיצוי") לגבי 75 אחוזים מהפיצוי המגיע למי שבונה בית קבע, יהיה בתוך שישים ימים ממועד הסיום של בניית שלד בית הקבע.
איתי אהרונסון: הוראות החוק קובעות מועדים לתשלום של פיצויים שנקבעו אלא אם כן יש הוראה ספציפית לתשלום מסוים.
איתי אהרונסון: כאן יש הוראה ספציפית לגבי 75 אחוזים מהפיצוי.
איתי אהרונסון: אני מדבר על הסכום המהוון, על הסכום החד פעמי ולא על הסכום הפרוס.
איתי אהרונסון: לגבי מי שבונה בית קבע, אחרי השלמת השלד, וזה על מנת להבטיח שאנשים יתקדמו.
אהרן חזות: זה חל על מי שגר בדיור ציבורי.
אהרן חזות: אחד שהוא בדיור פרטי, זה לא חל עליו.
איתי אהרונסון: אנשים שבונים בית קבע, ההגדרה כאן היא כזאת שבית קבע הוא במסגרת העתקה קהילתית.
איתי אהרונסון: המדינה נתנה הטבות רבות לאנשים בשביל לעבור להעתקות הקהילתיות ומצופה מאנשים שיבנו את ביתם.
אהרן חזות: נכון.
אהרן חזות: אם הוא לא גר שם ועובר לאשקלון?
אהרן חזות: לא תיתן לו את הכסף?
אהרן חזות: הוא לא גר בישוב הקבע.
איתי אהרונסון: זה לא מספיק שהוא לא גר בדיור הזמני.
איתי אהרונסון: יש אנשים שלא גרים בדיור הזמני ומקבלים סיוע בשכר דירה.
אהרן חזות: מי שרוצה לבנות, זה חל עליו.
אהרן חזות: אלה שיש להם בעיה עם הבנייה, זה חל עליהם.
איתי אהרונסון: שלומית, מוסכם על תיקון שהאמור בפסקה (4) לא יחול על מי שלא גר באתר הדיור הזמני ולא מקבל סיוע מהמדינה בשכר דירה למגורים זמניים.
שלומית ארליך: הסעיף לא יחול על מי שלא גר באתר זמני ולא מקבל דמי שכירות?
איתי אהרונסון: למעשה לא מקבל שום סיוע מהמדינה בעד הדיור הזמני שלו.
בנצי ליברמן: תכתוב שכר דירה.
בנצי ליברמן: מה זה סיוע כלשהו?
בנצי ליברמן: שכר דירה.
בנצי ליברמן: זה שכר דירה.
שלומית ארליך: (5) (א) הסכומים האמורים בסעיפים קטנים (3)(א) ו-(ב) יהיו צמודים למדד מיום לתחילתו של תיקון מס' 4 ועד למועד תשלומם בהתאם לסעיף 19 לחוק זה.
שלומית ארליך: מה זה (3)(א)?
איתי אהרונסון: אני חושב ששינינו כאן ואת זה לא תיקנו.
איתי אהרונסון: צריך לתקן את המספור.
איתי אהרונסון: היה נוסח קודם וזה לא הותאם.
איתי אהרונסון: מדובר על הסכומים החד פעמיים ולא על הסכומים הפרוסים.
איתי אהרונסון: הסכומים הפרוסים, זה ב-(ב).
איתי אהרונסון: ב-(א) אלה הסכומים החד פעמיים.
שלומית ארליך: תפנה אותי לסעיף.
איתי אהרונסון: ההפניה צריכה להיות לסעיף קטן (4).
איתי אהרונסון: במקום (3)(א), צריך להיות (4).
שלומית ארליך: מה זה סעיף קטן (4)?
איתי אהרונסון: אם מעכבים את התשלום בגלל הבנייה, הסכום צמוד.
איתי אהרונסון: היו שם כמה סעיפים שחילקו לו את זה לכמה מדרגות.
איתי אהרונסון: את רואה במחיקה את (א) ו-(ב).
עדנה הראל: שימי את זה בתוך (4)(1) ו-(2).
שלומית ארליך: (ב) התשלומים החודשיים האמורים בפסקאות משנה (1)(א)(2) ו-(1)(ב)(2), ישונו ביום השינוי של כל שנה, לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.
שלומית ארליך: זה מתייחס לסעיפים הנכונים.
שלומית ארליך: (ג) לעניין סעיף זה לא יחולו הוראות סעיף 140 והוראות סעיף 19(ו) רישה.
שלומית ארליך: (ד) בפסקה זו - "יום השינוי" – 1 ביולי.
שלומית ארליך: "המדד החדש" – המדד לחודש מאי שלפני יום השינוי של אותה שנה.
שלומית ארליך: "המדד היסודי" – המדד לחודש מאי האחרון שלפני יום השינוי הקודם.
שלומית ארליך: (6) עסק שהודיע על ויתור כאמור בסעיף קטן (א2), לא יהיה זכאי לקבלת פיצוי לפי סעיף קטן זה.
שלומית ארליך: (7) בסעיף קטן זה - "'קרקע חקלאית חלופית" "עסק שהעתיק את פעילותו", "עסק חלופי" ו"בעל זכויות בעסק" – כהגדרתם בסעיף 85א.
שלומית ארליך: "בית קבע" – כהגדרתו בסעיף 1 לתוספת השנייה.
שלומית ארליך: אלה ההגדרות.
שלומית ארליך: מה זה פסקה (6)?
שלומית ארליך: עסק שהודיע על ויתור, זה על מנת למנוע כפילות?
איתי אהרונסון: זה בא להבהיר שאמנם יש סעיף שאומר שיש חובה להודיע על ויתור, אבל זה בעצם משלים את החובה להודיע על ויתור שהחוק אומר שאם הודעת על ויתור, אין לך זכות.
קובי קופל: זה לעניין קצבת התאמה.
קובי קופל: (א)(2) בהמשך מדבר על ויתור על הפיצוי הקצבתי.
איתי אהרונסון: זה ויתור במסגרת בחירה בין מסלולים.
איתי אהרונסון: כדי לבחור במסלול שני, אתה צריך לוותר על הראשון.
איתי אהרונסון: אתה מודיע שבחרת במסלול הזה ולא במסלול הזה.
איתי אהרונסון: זה להבהיר שמי שויתר על מסלול, הוא לא זכאי לאותו מסלול.
איתי אהרונסון: החוק מדבר בלשון של הוא צריך להודיע לי וזה בא להשלים את זה ולומר שאם הודעת על ויתור, אתה לא זכאי.
שלומית ארליך: (א2) בעל עסק שהעסק שבבעלותו זכאי לפיצוי על פי סעיף קטן (א1), לא יהיה זכאי לקבלת קצבת התאמה על פי סעיף 58א, החל משלושים ימים מתחילת תיקון מס' 4, אלא אם כן הגיש בקשה להמשך קבלת הקצבה שאליה תצורף הודעה של העסק שבבעלותו כי הוא מוותר על קבלת פיצוי על פי סעיף קטן (א1).
שלומית ארליך: זה סעיף שהוא בעייתי מבחינתנו כי הוא כן מבקש מהזכאי לוותר על קצבת ההתאמה ובעצם להודיע.
קובי קופל: נדמה לי שזה בדיוק הפוך.
קובי קופל: כלומר, לא מבקשים ממנו לוותר על קצבת ההתאמה אלא נותנים לו אפשרות להמשיך לקבל את קצבת ההתאמה ולוותר על הפיצוי הכספי.
קובי קופל: זה נועד במקרים מסוימים להיטיב אתו.
קובי קופל: מדובר על מקרה שבו הקצבה או הסכום החד פעמי המהוון הוא נמוך יותר מאשר קצבת ההתאמה.
איתי אהרונסון: זה יכול לקרות רק לגבי מי שיש לו קרקע חקלאית שהיא לא נחלה.
איתי אהרונסון: מי שיש לו קרקע חקלאית שהיא נחלה, תמיד המסלול החדש עדיף לו על המסלול.
איתי אהרונסון: מספר אנשים שיש להם זכאות לקצבת התאמה כזאת שהיא תעלה על מה שמציעים כאן, להערכתנו הוא לא גדול.
בנצי ליברמן: בסדר, אבל צריך שזה יהיה.
איתי אהרונסון: נכון, אבל זה לא הכלל.
איתי אהרונסון: זה היוצא מהכלל.
שלומית ארליך: (א3) לא תהיה זכאות לפיצוי על פי סעיפים קטנים (א) ו-(א1) בשל קרקע שהיא נחלה שלא הייתה מאוישת ביום הקובע".
שלומית ארליך: מה זה אומר?
איתי אהרונסון: חלק גדול מהישובים החקלאיים, כל הישובים החקלאיים שהייתה להם נחלה, היו מאוגדים או כמושבים שיתופיים או כמושבי עובדים.
איתי אהרונסון: הנחלות בנויות באופן שיש תקן.
איתי אהרונסון: יש תקן של מספר נחלות ויש תקן של דונמים לנחלה ואנחנו מדברים על תקן של מספר נחלות.
איתי אהרונסון: הישובים כולם היו עם תקן של מאה נחלות לישוב.
איתי אהרונסון: היו כאלה בהם היה בממוצע סדר גודל של חצי.
איתי אהרונסון: אף ישוב לא היה באיוש מלא.
איתי אהרונסון: זה בא להבהיר שהפיצוי עבור הקרקע שזה 135 אלף שקלים במקור ועוד 400 אלף שקלים נוספים עכשיו, ניתן רק עבור נחלות מאוישות.
איתי אהרונסון: כלומר, שיש משפחה של חברים שחברה וגרה בישוב.
איתי אהרונסון: לשון החוק לא הייתה חד משמעית בעניין הזה.
משה גפני: אם זה לא מאויש, למי ישלמו?
בנצי ליברמן: בית המשפט חשב אחרת בעניינים מסוימים, אבל בסדר.
משה גפני: אבל למי לשלם את זה?
משה גפני: חבל על השאלות שלי.
משה גפני: יש לכם מספיק שאלות בלעדיי.
שלומית ארליך: (ב) בסעיף קטן (ג) במקום "משולם הפיצוי לפי העלות המתואמת של הקרקע, יבוא "בחר הזכאי בקבלת פיצוי לפי העלות המתואמת של הקרקע כאמור בסעיף קטן (א)".
שלומית ארליך: תבהיר למה הכוונה בסעיף הזה.
שלומית ארליך: 11.
שלומית ארליך: הוספת סעיף 13 לתוספת השלישית לאחר סעיף 12 לתוספת השלישית יבוא - "13.
שלומית ארליך: פיצוי נוסף בשל קרקע חקלאית על אף האמור בסעיף 9, יתווסף לפיצוי של זכאי לפיצוי על פי סעיף 3(א)(3) או 3(א)(4) לתוספת השלישית, אשר בחר בפיצוי לפי השווי הפיננסי, סכום כאמור בסעיף 3(א1) לתוספת השלישית, הוראות סעיפים 3(א2) ו-3(א3) יחולו על תוספת זו לפיצוי".
שלומית ארליך: תסבירו מה הכוונה.
איתי אהרונסון: הגדלת הפיצוי עבור קרקע של החקלאים טופלה בניסוח שלה במה שנקרא המסלול הנכסי.
איתי אהרונסון: שם יש סכום עבור קרקע.
איתי אהרונסון: מי שבחר במסלול הפיננסי, בעיקרון לא מקבל תשלום עבור קרקע כי כל הפיצויים בעצם מגולמים בשווי הפיננסי, ברווחיות של העסק.
איתי אהרונסון: התוספת של סעף 13 באה לומר שעסק שהלך למסלול הפיננסי, גם הוא זכאי לתוספת הכספית שהוספנו למי שהלך במסלול הנכסי.
שלומית ארליך: אנחנו עוברים לנושא האחרון מתוך חמשת הנושאים של ההצעה שזה בעצם ערך כינון ואנחנו חוזרים לעמוד הראשון בנוסח המשולב שנמצא בפניכם.
שלומית ארליך: הסעיף הראשון הוא תיקון סעיף 70 שנמצא בעמוד 1.
שלומית ארליך: תיקון סעיף 70.
שלומית ארליך: בסעיף 70(ה) לחוק העיקרי, בהגדרת "פיצוי", בסופה יבוא "וכן למעט שיפוי על פי סעיף 70א(ב) ו-70א(ה)".
שלומית ארליך: הוספת סעיף 70א.
שלומית ארליך: אחרי סעיף 70 לחוק העיקרי יבוא – "70א.
שלומית ארליך: הגדלת מענקים ושיפוי בשל השקעות עודפות בעסק ממשיך (א) בסעיף זה - "עסק זכאי", "עסק חלופי", "סכומים שהשקיע בהעתקת הפעילות ובעסק חדש" ו-"בעל זכויות בעסק" – כהגדרתם בסעיף 70.
שלומית ארליך: "המועד האחרון להשקעות מוכרות" – כמשמעותו לפי סעיף 70.
שלומית ארליך: מה זה המועד הזה לפי סעיף 70, המועד האחרון להשקעות מוכרות?
איתי אהרונסון: סעיף 70 הוא סעיף המענקים.
איתי אהרונסון: הסעיף קבע שניתן להתקין תקנות של ראש הממשלה ושר האוצר לעניין המועד האחרון שאפשר להשקיע השקעות שיוכרו לטובת מענקים.
איתי אהרונסון: המועד הזה על פי התקנות הוא סוף 2012.
עדנה הראל: נציין עוד שבסעיף 70ה לחוק יש הגדרה של מועד וב-70א(1), (2), ראש הממשלה ושר האוצר מוסמכים לקבוע מועד אחר ונקבע מועד אחר.
עדנה הראל: לכן אנחנו אומרים כמשמעותו, לפי הסעיף.
דורון בן שלומי: חשוב כן להבהיר כאן שאני חושב שברור לכולם שתצטרך להיות הארכה.
דורון בן שלומי: ברור לכולם שאי אפשר יהיה לממש את כל החוק הזה עד סוף 2012.
דורון בן שלומי: לא יגמרו לבנות את מבני התעשייה לצורך העניין או דברים כאלה עד סוף 2012 במקומות שלבן אדם אפילו אין קרקע שם.
דורון בן שלומי: זה לוקח זמן ולכן מה שחשוב לומר זה שיאריכו.