GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: יש בקשה להעמדת הלוואה של 150 מיליון שקל כדי לשלם שלושה חודשי משכורת, מתקציב משרד הביטחון.
אורי אריאל: אילו שלושה חודשים?
משה גפני: שלושת החודשים הבאים.
יעקב מרגי: אנחנו מדברים על חצי של נובמבר, דצמבר, ינואר, ובעזרת השם, אולי גם חלק מפברואר.
אורי אריאל: למה לא מרץ?
יעקב מרגי: אנחנו באים לתקופה שהיא טיפה יותר ארוכה ממה שהיה בפעמים הקודמות מהסיבה הפשוטה שאנחנו נמצאים ערב בחירות.
יעקב מרגי: הנושא, כפי שהוצג פה בוועדה, תקוע לאור ההתנגדות של משרד הביטחון למתווה שעל פיו התכוונו להפריט את החברה.
יעקב מרגי: אנחנו שמים את הדברים ביושר על השולחן – אנחנו לא סבורים שבחודשיים הקרובים תהיה איזושהי התקדמות למימוש מתווה ההפרטה, ולכן אנחנו מוצאים לנכון לבוא עכשיו ולא להיגרר עוד פעם ב-9 בינואר, ממש בדקה ה-90, ערב בחירות.
משה גפני: דיבר אתי מנכ"ל משרד האוצר.
משה גפני: הוא אמר לי: תראה, אנחנו הולכים לתקופת בחירות.
משה גפני: המציאות היא שיש ויכוח, אחרי שסיכמנו פחות או יותר את כל הדברים.
משה גפני: אנחנו הולכים לוויכוח עם משרד הביטחון.
משה גפני: קיבלתי מכתב גם מאודי שני, מנכ"ל משרד הביטחון, שמתנגד לעניין הזה.
משה גפני: אבל הגיעו כבר להסכמה ויש ויכוח לגבי נושא ההפרטה בין משרד האוצר לבין משרד הביטחון, והמחלוקת הזאת לא תיפתר לפני הבחירות, אין סיכוי בעולם.
משה גפני: עכשיו בפנינו עומדת הברירה.
משה גפני: אנחנו התקדמנו, השקענו בעניין הזה הרבה עבודה, הגענו גם לחתימה של כל הגורמים הנוגעים בדבר - כולל ההסתדרות, משרד הביטחון, משרד האוצר והנהלת החברה.
משה גפני: הכול היה סגור, גמור וחתום, ואז התעורר ויכוח שהוא ויכוח ישן והוא ויכוח רוחבי, שלא נוגע רק לתע"ש.
משה גפני: הוא נוגע לוויכוח בין משרד האוצר לבין משרד הביטחון, שלא יכול להסתיים לפני הבחירות.
משה גפני: השאלה שעומדת עכשיו בפני חברי הוועדה היא אחת בלבד: האם אנחנו מקבלים את העמדה שנאמרה כאן בוועדה על-ידי אחד מחברי הוועדה המאוד חשובים, שהיום הוא יושב-ראש ועדת הביקורת, שמכיוון שאין עדיין מתווה ולא נגמר העניין אנחנו שוב חוזרים על עצמנו בעניין הזה; או שמא, היות שכבר הגענו לחתימה והגענו כבר להסכמה, האם גם כאן אנחנו אומרים את אותו דבר שאמרנו בדיון הקודם לגבי סעיף 38 - שניתן את מרחב הזמן של כמה החודשים האלה ואחרי הבחירות יהיה שר אוצר, יהיה שר ביטחון, יהיה ראש ממשלה, יהיה ראש ועדת כספים, והם יקבלו החלטה.
משה גפני: זה מה שעומד כאן לדיון וזה מה שעומד להכרעה - האם לאשר את ההלוואה הזאת כדי לשלם כסף לעובדים, 3,400 עובדים, כן או לא.
משה גפני: זה מה שעומד כאן.
משה גפני: אני יודע שאתה צוחק עלי, ואתה צוחק עלי בצדק, חבר הכנסת אריאל.
אורי אריאל: אני בוכה עליך.
משה גפני: אתה גם בוכה עלי וגם בוכה על זה, ובצדק.
משה גפני: אני מסכים אתך לחלוטין, בושה וחרפה.
משה גפני: אבל הנושא של העובדים הוא דבר, שמה אגיד לך, אני לא יכול.
משה גפני: בבקשה, אורי.
אורי אריאל: האם יש לוועדה סמכות להעביר כספים מ-2012 ל-2013 באין תקציב?
אורי אריאל: הרי זה לא תקציב שוטף.
משה גפני: אמר לי מנכ"ל משרד האוצר שם ניגרר ל-2013 יש בעיה, בגלל שאז אין תקציב.
אורי אריאל: אני שואל על העניין המשפטי, לא מה שהוא רוצה.
משה גפני: אז אני עונה לך מה שאמר לי מנכ"ל משרד האוצר, וזה ככל הנראה גם נכון.
משה גפני: אתה מאשר עכשיו בתקציב 2012, נקודה.
משה גפני: זה לא נוגע לתקציב 2013.
משה גפני: אתה מעמיד את ההלוואה עכשיו, וזה ב-2012.
אורי אריאל: יושב פה יעקב, מסביר שזה עבור משכורות ל-2013.
יעקב מרגי: החברה היא חברה, תקציב החברה הוא - - -
משה גפני: אני לא מבין כמוך בגלל שאני לא עוסק בהפרטות, כולה למדתי בכולל.
משה גפני: אבל אנחנו לא מאשרים תקציב ל-2013.
משה גפני: אנחנו מאשרים היום העמדת הלוואה לחברה.
משה גפני: החברה יכולה לשלם היום שלוש משכורות, ארבע משכורות, והיא יכולה לשלם את המשכורת ב-2013, כמו שהיא תעשה באמת, אבל הכסף עומד לרשותה עכשיו.
אורי אריאל: זו עלות המשכורת החודשית – 70 מיליון?
יעקב מרגי: עלות המשכורת החודשית בתע"ש היא כ-60 מיליון שקלים.
יעקב מרגי: בנוסף לעלות המשכורת אנחנו מעבירים גם חומרי גלם חיוניים.
אורי אריאל: כמה מתוך ההעברה הזאת, מתוך ה-150 מיליון, זה משכורות?
יעקב מרגי: אנחנו מדברים על 150 מיליון, 150 מיליון זה הפער בין התקבולים הצפויים בחודשים הקרובים לבין ההוצאות.
יעקב מרגי: חלק מההוצאות הן הוצאות שכר.
יעקב מרגי: הוצאות השכר בתע"ש הן כ-60 מיליון שקלים, תוסיף עוד כמה מיליונים לטובת הגמלאים, אבל זה, פלוס מינוס, המספר.
אורי אריאל: מה הפער בין התקבולים שיש לתע"ש, שהיא משלמת מעצמה, מיכולתה העצמית, לבין מה שהממשלה מעבירה?
אורי אריאל: כמה עולה משכורות בתע"ש בחודש?
יעקב מרגי: אמרתי: כ-60 מיליון.
אורי אריאל: כמה תע"ש מביאה מעצמה, מהבית?
אורי אריאל: בערך.
יעקב מרגי: התקבולים הצפויים בדצמבר הם כ-73 מיליון שקלים; בינואר התקבולים הצפויים הם משהו כמו 200 מיליון שקל.
יעקב מרגי: אבל זו שאלה של תקבולים מעסקאות בחו"ל, גם תקבולי משרד הביטחון.
יעקב מרגי: אבל בגדול, אלה המספרים שתע"ש מביאה מעסקיה.
אורי אריאל: אני מבין שתשובה אני לא אקבל.
אורי אריאל: אני שואל אותך כמה מהתקבולים תע"ש נותנת למשכורות.
אורי אריאל: האם המדינה משלמת 100% מהמשכורות, 20% מהמשכורות?
יעקב מרגי: בתע"ש יש קופה שנכנסים אליה תקבולים מעסקאות ויש בה הוצאות – הוצאות לשכר והוצאות לחומרי גלם.
אורי אריאל: מי יודע, חוץ מתע"ש, מה יוצא ומה נכנס?
אורי אריאל: איך אתם יודעים לעקוב אחרי זה?
אורי אריאל: חוץ מזה שהם אומרים.
אורי אריאל: מילתם מילתם.
משה גפני: מי נמצא מתע"ש?
משה גפני: מי יכול להשיב לחבר הכנסת אריאל?
משה גפני: תשובה קצרה, אני לא רוצה דיון על זה.
משה גפני: אם אפשר, לא לדבר ציונות, לא אידיאולוגיה ולא עובדים.
משה גפני: לענות לשאלה.
משה גפני: מבקשת הממשלה העמדת הלוואה של 150 מיליון שקל לתע"ש.
משה גפני: שואל חבר הכנסת אורי אריאל - שאלה שמעניינת גם אותי ושאלתי את מנכ"ל משרד האוצר, והוא אמר לי שהרוב המוחלט הולך למשכורות – כמה מתוך ה-150 מיליון שקל הולך למשכורות?
זמירה גנני: זה בדיוק כמו שאמר לך נציג רשות החברות – לחברה יש תקבולים משל עצמה ויש לה הוצאות.
זמירה גנני: ההוצאות כוללות את המשכורות, את התקורות ואת חומרי הגלם.
זמירה גנני: אם אתה שואל איזה שקל הולך לאן, זה קצת קשה לצבוע, אבל באופן עקרוני אפשר להגיד ש-150 מיליון שקלים מספיק לשתיים וחצי משכורות, ואז התקבולים הולכים רק לכיוון של תקורות של חומרים.
זמירה גנני: בתקופות שרמת המקורות של תע"ש יותר נמוכה אז רוב הכסף הפנוי הולך למשכורות, כי מטבע הדברים משכורות זה בראש סדר העדיפויות של התשלומים.
זמירה גנני: כך שאם אנחנו מתסכלים ברמה שנתית על כל שנת 2012, לחברה היה סדר גודל של 1.2 מיליארד שקלים מקורות עצמיים, בלי הלוואות, ויש לה סדר גודל של הוצאות של 1.7–1.8 מיליארד שקל בשנה.
זמירה גנני: אז התשובה היא בעצם שזה חלק מתוך המכלול.
זמירה גנני: סביר להניח שכל הכסף ילך לטובת המשכורות.
אורי אריאל: אני לא פונה לתע"ש, אני פונה אליך, אדוני היושב-ראש, למה הם מבקשים אני יודע.
אורי אריאל: אתה נוהג בדרך שעליה נאמר המשפט שהדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות – אתה לא עוזר לתע"ש, אתה לא עוזר לעובדים, כי אנחנו לא מביאים את זה לפתרון אמתי.
אורי אריאל: אנחנו לוקחים כסף טוב וזורקים אותו אחרי כסף רע.
אורי אריאל: לא כי אין לחברה פוטנציאל, לא כי אין לה עובדים טובים – יש לה את הכול לעניות דעתי, ממה שאני למדתי.
אורי אריאל: אבל אתה מסרב לפתור את המשבר שיש שם, ויש שם משבר עמוק מאוד.
אורי אריאל: חברה שרשות החברות מאשרת לה לא להגיש דוחות חתומים עשר שנים - הרי אין שערורייה כזאת בכל העולם.
אורי אריאל: מה אתם מתכוונים לעשות עם זה?
אורי אריאל: מה אתם חושבים, שתעבירו עוד חודש עם הסיפורים האלה?
אורי אריאל: היה לנו לזרא כבר, נמאס כבר.
אורי אריאל: עכשיו אני שומע אותך, שזה שיא השיאים אני מוכרח לומר.
אורי אריאל: נער הייתי גם זקנתי, אני עובד אתך כבר יומיים - יבוא שר אוצר חדש, יבוא שר ביטחון חדש, הם ילמדו.
אורי אריאל: זה בדיוק מה שחלק מהחברים פה מתפללים – ילך אורי אריאל, סליחה שאני אומר על עצמי, הנודניק הזה, יבואו כולם חדשים ועכשיו נתחיל להסביר להם, הם ילמדו ובינתיים כל חודש יושב-ראש ועדת הכספים יעביר עוד 50 מיליון, 70 מיליון שקל ובא לציון גואל.
אורי אריאל: הרי זו התפילה שנישאת בפי רבים וטובים.
אורי אריאל: איך אתה נותן לזה יד, לכל הרוחות?
אורי אריאל: תסלח לי על הביטוי.
אורי אריאל: אתה לא עושה טוב.
אורי אריאל: אני יודע שאתה מתכוון לטוב, על זה אין בכלל שאלה.
משה גפני: אין לי שום נגיעה בעניין.
אורי אריאל: יש לך נגיעה – אכפת לך.
אורי אריאל: אבל אתה, במקום לפני שנה - - -
אורי אריאל: אבל אתה מתנהג כאילו אתה חולק עליי.
אורי אריאל: זה טוב מאוד שאתה מסכים אתי עם הראש, אבל אתה עושה הפוך בדיוק.
אורי אריאל: אתה לא עושה לזה סוף.
אורי אריאל: הרי לפני חודש אמרת: עכשיו מעבירים קצת מזה וקצת מזה, אבל זהו.
אורי אריאל: מה אתה עושה?
אורי אריאל: בשביל מה אתה עושה את זה?
אורי אריאל: אני בקיא בפרטים עכשיו.
אורי אריאל: ביקש יעקב עמידרור, ראש המל"ל, לדחות עוד פעם.
אורי אריאל: זו דחייה רביעית בזמן הקצר הזה, של השנה האחרונה.
אורי אריאל: נעתרתי לבקשתו, אבל אני בודק גם אצל האחרים.
אורי אריאל: אומר משרד המשפטים: אין היתכנות בכלל.
אורי אריאל: לא שאין פתרון, אין היתכנות בכלל.
אורי אריאל: מה אתם משחקים עם הדבר הזה?
אורי אריאל: מה אתם משחקים בעובדים?
אורי אריאל: אתם חושבים שאתם עושים להם טוב?
אורי אריאל: אומר אבי ליכט, המשנה, בישיבה לפני שבוע עם עשרות משתתפים שאין היתכנות.
אורי אריאל: שר הביטחון אומר: אני כבר לא בעסק הזה.
אורי אריאל: ואנחנו פה רבים על "פרי הגליל", על 12 מיליון שקלים; רוצים להעביר למשרד הבריאות 16 מיליון שקל ואף אחד לא יודע מה לעשות.
אורי אריאל: בא האוצר עם השערורייה הזאת – 150 מיליון.
רוני פרידמן: אני חושב שבסוף אנחנו צריכים לבחור בין אלטרנטיבות.
רוני פרידמן: אני חושב שאין פה אחד בחדר שלא רוצה שיהיו דוחות כספיים, שיהיה פתרון לחברה והחברה תופרט - גם החברה, גם האוצר על כל גווניו.
רוני פרידמן: השאלה היא אם יש אלטרנטיבה, אם יש משהו יותר טוב לעשות.
רוני פרידמן: אם יש – בואו נגיד.
רוני פרידמן: לפרסם את הדוחות – הכי קל לנו להגיד: פרסמו.
רוני פרידמן: מה המחיר?
רוני פרידמן: ברור לכולם מה יקרה.
אורי אריאל: סליחה שאני קוטע אותך.
אורי אריאל: אני מודיע פה עכשיו שמבחינתי ההארכות נגמרו.
אורי אריאל: אני יודע מה יקרה ב-8 בינואר וב-7 וב-9.
אורי אריאל: אני מודיע לכם – אני מודיע גם לנציגי העובדים, להנהלה ולכל מי שיושב פה - מבחינתי, בלי נדר, ב-10 בינואר 2013 זה יתפרסם.
אורי אריאל: השערורייה הזאת תיגמר, ואתם אחראים לה.
רוני פרידמן: מכיוון שהאחריות היא לא רק עלינו אלא על כולם - - -
אורי אריאל: רק עליכם.
אורי אריאל: אתם אישרתם את זה.
רוני פרידמן: בפרסום האחריות היא לא רק עלינו.
רוני פרידמן: אז בסדר, זה רלוונטי, זה לגיטימי.
רוני פרידמן: אני רוצה לומר דבר אחד לסיום דבריי: מה שאנחנו רוצים זה את פרק הזמן הזה שבו אי אפשר לעשות שום דבר מעשי, ולכן אין אלטרנטיבה יותר טובה.
משה גפני: משרד הביטחון, בבקשה.
זאב זילבר: אני רוצה להתייחס לבקשה של האוצר.
זאב זילבר: האוצר מתייחס פה ל-150 מיליון שקל והוא קושר את זה ל-700 מיליון שקל במסגרת החלטת הממשלה מינואר בשנה שעברה.
זאב זילבר: אין לנו התנגדות ל-150 מיליון שקל, יש התנגדות של משרד הביטחון לאמירה שזה יבוא על חשבון אותם 700 מיליון שקל.
זאב זילבר: נכתב בהחלטת הממשלה שראש הממשלה הוא זה שצריך להחליט לגבי 700 המיליון האלה.
זאב זילבר: גם בבקשה של האוצר הסעיף התקציבי הוא של האוצר.
זאב זילבר: כלומר, זה לא מתקציב הביטחון, זה מתקציב האוצר.
זאב זילבר: לגבי ה-700 מיליון שקלים במקור, זה בדיונים שננהל עם האוצר.
זאב זילבר: אבל אני רוצה שזה יהיה ברור, אני חושב שגם המנכ"ל כתב לך איזשהו נייר בנושא הזה.
זאב זילבר: לכן, מבחינתנו, אנחנו לא קושרים את זה ל-700 מיליון.
שכיב מוראד שנאן: איפה המכתב של המנכ"ל?
זאב זילבר: אנחנו מבקשים שזה לא יהיה כמו שזה כתוב בדברי ההסבר, אלא שזה 150 מיליון מתקציב האוצר.
יצחק יהודה: כבוד היושב-ראש, אני רוצה להזכיר שלפני שבועיים, כשהיינו פה בישיבה האחרונה, ההחלטה שלך כיושב-ראש הוועדה היתה לכתוב מכתב לראש הממשלה כדי שהוא יפעיל את סמכותו לסיים את הפרשה.
יצחק יהודה: אני ידוע שלוקר, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, התמנה לעניין הזה; אני יודע שעמידרור פועל - בימים האחרונים הם היו במפעלי התעשייה הצבאית לבדוק את הדברים; אני יודע שמתנהל משא ומתן.
יצחק יהודה: כך שהשתנה משהו מאז הישיבה האחרונה, שבה קראתם לראש הממשלה להיכנס ולסיים את הפרשה.
יצחק יהודה: ידוע לי שגם ההסתדרות נפגשת בשבוע הבא עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה בעניין תע"ש, ואני מאוד מקווה שהפרשה הזאת תבוא לסיומה.
יצחק יהודה: בינתיים החברה צריכה להמשיך להתקיים, כי בינתיים העובדים נמצאים בחברה ואנחנו מייצאים דברים ומייצרים דברים, גם עבור צה"ל וגם עבור מדינות זרות, כך שהכול צריך להתנהל.
יצחק יהודה: חבר הכנסת אורי אריאל, השתנו דברים מאז שהיינו פה בישיבה האחרונה לפני שבועיים.
אנסטסיה סורוקינה: אני רוצה להתייחס לדברים של נציג משרד הביטחון.
אנסטסיה סורוקינה: בהחלטת הממשלה כתוב שראש הממשלה יחליט בדבר הפרטת תע"ש ולא בדבר המקורות.
אנסטסיה סורוקינה: אז אנחנו אומרים שבמידה שנגיע להסכמה בינינו על הפרטת תע"ש זה יגיע על חשבון 700 מיליון השקלים.
אנסטסיה סורוקינה: זה מה שאנחנו אומרים וזה לגיטימי להגיד דבר כזה, כי אין לנו כסף אחר.
זאב זילבר: כן, אבל הסעיף התקציבי שאתם מביאים הוא לא סעיף תקציבי של משרד האוצר אלא של משרד האוצר.
זאב זילבר: לגבי ה-700 מיליון – גם בהחלטת הממשלה - - -
משה גפני: רבותי, אני מסכם את הדיון.
משה גפני: הדברים שנאמרו פה הם דברים קשים וגם יש בהם מידה רבה של צדק.
משה גפני: אבל אני רוצה לעשות סדר ממה שהיה בישיבה בסוכות בשנה שעברה, שאז העברנו את זה בישיבת בזק של ערב סוכות כדי לא לפגוע בעובדים, ואז הגיע חבר הכנסת אורי אריאל.
משה גפני: הייתי לבד פה בחדר והתחייבתי שעד שלא יתקדם העניין לפתרון קבע אני לא מביא את זה יותר, אחרת זה לא היה עובר גם בערב סוכות, כשבאתי במיוחד וקיימתי את הישיבה בתוך שעה וחצי.
משה גפני: חבר הכנסת אורי אריאל צודק בכל מילה, אלא שאמרתי לו, ואני אומר לכולם, שהיתה מאז התקדמות גדולה מאוד.
משה גפני: לא עמדנו על מקום אחד, כמו שהיה במשך שנים.
משה גפני: הגענו להסכם, שהיה צריך כבר לצאת לפועל.
משה גפני: לצערי הרב, ראש הממשלה לא הכריע בעניין הזה.
משה גפני: הוא היה צריך להכריע.
משה גפני: יש פה ויכוח לגבי הנושא של ההפרטה, לא לגבי העובדים, לא לגבי התשלומים ולא לגבי כל הדברים האחרים, יש על זה גם דוח ביקורת של מבקר המדינה.
משה גפני: זאת המציאות שבה התקדמנו ונתקענו עכשיו, לקראת הישורת האחרונה, בוויכוח הזה שאנחנו לא יכולים לפתור אותו.
משה גפני: דיברו אתי אריה לוקר, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ויעקב עמידרור.
משה גפני: הם נכנסו לעניין, בהוראה של ראש הממשלה, על מנת לפתור את הבעיה.
משה גפני: להערכתי, אין סיכוי לפתור את הבעיה בתוך מערכת הבחירות.
משה גפני: ביקשתי גם בדיון הקודם להאריך מועדים.
משה גפני: לא יכול להיות שהמדינה תיעצר בגלל שהחלטנו שהולכים לבחירות או בגלל שהגיע מועד הבחירות.
משה גפני: אי אפשר לעצור את הדברים האלה.
משה גפני: כל הזמן לנגד עיניי זה העובד הפשוט, שמקבל משכורת בתע"ש, ותגיד לו: עכשיו לא קיבלת משכורת בגלל שיש ויכוח בין שר הביטחון לבין שר האוצר.
משה גפני: תסביר לו את זה.
משה גפני: תגיד לו, כשלא יהיה לו אוכל להביא לילדים שלו, תסביר לו את הפוליטיקה הגבוהה הזו.
משה גפני: אני לא אומר לאף אחד איך להצביע.
משה גפני: ההכרעה אצל חברי הוועדה, כל אחד על-פי מצפונו, וכל החלטה תהיה צודקת.
משה גפני: מי שהממשלה שחושב שהממשלה נהגה פה לא בסדר שיצביע נגד; מי שחושב שעל אף שהממשלה נהגה לא בסדר אבל טובת העובדים חשובה יותר – יצביע בעד.
משה גפני: ואני מסכים עם כל מה שנאמר פה על-ידי כולם, לא נכנס לוויכוח הזה.
משה גפני: אני, במהלך כל הקדנציה הזאת – במהלך כל החיים שלי – אבל במהלך כל הקדנציה הזאת, טובת העובדים היתה תמיד לנגד עיניי.
משה גפני: לא בחנתי מי העובדים.
משה גפני: זה יכול להיות יהודים או ערבים, זה יכול להיות ימין או שמאל - - -
שכיב מוראד שנאן: זה יכול להיות אפילו חרדים.
משה גפני: בכלל לא רלוונטי העניין.
משה גפני: דרך אגב, התברר לי פתאום שיש גם עובדים חרדים בתע"ש.
משה גפני: כשהתחלתי את זה לא ידעתי.
משה גפני: התקשר אליי אחד שגר בבני ברק ועובד בתע"ש, אבל זה התברר לי ממש בשבועיים האחרונים.
משה גפני: שלא תהיה טעות – לא עבדתי בשביל תע"ש בגלל שחשבתי שיש שם עובדים חרדים, בוודאי לא 3,400.
משה גפני: אבל זה היה לנגד עיניי תמיד.
משה גפני: זה היה הנושא.
משה גפני: ואני מוכן גם לקבל את הביזיונות האלה, ובאמת האמירות שנאמרו נגדי צודקות.
משה גפני: העברה מס' 938939941941.
אורי אריאל: אפשר להסביר את המקורות?
משה גפני: מי מהאוצר מסביר את הפנייה הזאת?
אנסטסיה סורוקינה: הפנייה נועדה לתקצב סך של 150 מיליוני שקלים על מנת לתת הלוואת בעלים לתע"ש, שתאפשר לה לעמוד במחויבויותיה הבסיסיות כלפי העובדים והספקים לחודשים הקרובים.
אנסטסיה סורוקינה: סכום זה מוקצה על חשבון 700 מיליוני שקלים אשר אמורים להיות מתוקצבים בתקציב משרד הביטחון לאחר הגעה להסכמה בדבר הפרטה, כאמור בהחלטת הממשלה 4088.
אורי אריאל: בפנייה כתוב 130 מיליון.
אנסטסיה סורוקינה: טעות סופר.
אורי אריאל: אין בעיה, תביאו בקשה מסודרת.
אורי אריאל: ככה נהוג פה.
אנסטסיה סורוקינה: איפה כתוב 130 מיליון, בדברי ההסבר או בגוף הפנייה?
אורי אריאל: את יכולה להסביר את המקורות?
אנסטסיה סורוקינה: זה עודפים או אי ניצול כספים בסעיפים אחרים שהצלחנו לגרד לקראת סוף השנה.
אורי אריאל: הרי יש פה פרטים - מאיפה לקחתם את זה?
אנסטסיה סורוקינה: מכל מיני סעיפים של אי ניצול כספים.
אורי אריאל: כן, אבל אני רוצה את הפירוט.
אורי אריאל: לא להישאר ברמת העיקרון.
אנסטסיה סורוקינה: אלה רזרבות שעוד לא ניצלו אותן, זה לא מפרויקטים מסוימים.
אורי אריאל: תגמולים לנכים, נניח.
אנסטסיה סורוקינה: אבל זה מתוך רזרבות.
אנסטסיה סורוקינה: זה כסף שלא היה מיועד לפרויקטים מסוימים בתחילת השנה.
משה גפני: מאה אחוז, אבל זה 130 מיליון וביקשתם 150 מיליון.
משה גפני: אני נותן לך חצי שעה.
משה גפני: תבדקי את הפנייה הזאת ואביא אותה בעוד חצי שעה להצבעה.
משה גפני: הפנייה הזאת, או שיש לה הסבר אחר או שיש פה טעות מבחינת הסכום.
אנסטסיה סורוקינה: כנראה שיש פה טעות, אני צריכה לבדוק את זה.
משה גפני: אם אכן יש טעות סופר, תתקני אותה ותביאי פנייה אחרת.
משה גפני: אני עושה הפסקה בישיבה עד 13:00.
אנסטסיה סורוקינה: אני יודעת להסביר את הטעות.
משה גפני: לא, אני רוצה שתתקני את הטעות.
אנסטסיה סורוקינה: אין מה לתקן.
אנסטסיה סורוקינה: 20 מיליון השקלים הנותרים, או קצת פחות, זה השינוי הפנימי בתוך התקנה 830603.
אנסטסיה סורוקינה: זה כתוב בדברי ההסבר: 130 מיליון שקלים.
אנסטסיה סורוקינה: הלוואה לתע"ש בסך של 150 מיליון שקלים.
אנסטסיה סורוקינה: זאת אומרת, הפנייה מתקצבת 130 מיליון אבל ההלוואה לתע"ש היא בסך של 150 מיליון שקלים.
אנסטסיה סורוקינה: אז אין פה טעות.
אנסטסיה סורוקינה: פשוט לא רואים את התקנות.
משה גפני: אורי, עוד שאלות?
משה גפני: תודה רבה, אני נועל את הישיבה ועושה הפסקה בדיוני הוועדה עד השעה 13:00.
משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף האחרון בסדר-היום: שינויים בתקציב לשנת 2012, שזה הקיצוץ הרוחבי.
משה גפני: מספר פנייה לוועדה 9007, 524, 525, 526, 543, 544, 545, 546.
משה גפני: אני מבקש לומר שהנושא הזה היה על סדר היום בשבוע שעבר.
משה גפני: אני תומך בקיצוץ הרוחבי.
משה גפני: אני יודע מה המצב.
משה גפני: אני לא אוהב את זה, גם לא רציתי להביא את זה לפני הבחירות.
משה גפני: חשבתי שצריך להביא את זה אחרי הבחירות.
משה גפני: האוצר אמר שאין לו יכולת, אין לו פשוט כסף לממן דברים בשנת התקציב 2012 דברים שהם חיוניים.
משה גפני: שמתי את זה על סדר היום.
משה גפני: אמרתי שעם כל הכבוד שאני מייצג מפלגה, אני מייצג מפלגה קטנה.
אבישי ברוורמן: כבר אומרים שהיא תעלה מ-5 ל-6 מנדטים.
אבישי ברוורמן: מפלגה קטנה אבל כוחה רב.
משה גפני: אנחנו מפלגה שלא מתיימרת לקפוץ מעבר למה שהיא, היא יודעת את גודלה.
משה גפני: אמרתי בשבוע שעבר, שאני לא מוכן לשבת לבד בוועדה.
משה גפני: אני לא רוצה להצביע לבד על קיצוץ רוחבי ולכן דחיתי את זה לשבוע הזה.
משה גפני: אנחנו נדון בעניין הזה ונקבל החלטה.
משה גפני: אני מבקש לדעת מי מציג את הקיצוץ הרוחבי?
משה גפני: אני מבקש שתסבירו למה אתם רוצים קיצוץ רוחבי?
אייל אפשטיין: מאיר בינג מאחר והוא יצטרף אלינו עוד מעט.
אייל אפשטיין: בגדול, המטרה של הפנייה התקציבית הזאת היא למעשה לקיים מחויבויות של הממשלה.
אייל אפשטיין: למיטב ידיעתנו זאת ועדת הכספים שסוגרת את שנת 2012 ולמעשה היום יבואו לשולחן הוועדה כל הפניות שקשורות לסגירת השנה.
אייל אפשטיין: נדבך מסגירת שנת 2012, מקור שעליו תצטרך להכריע ועדת הכספים, היא הפחתה רוחבית, החלטה 5,000 מיום ה-30.7.
אייל אפשטיין: זאת הפחתה רוחבית למשרדי הממשלה השונים, שבין היתר המטרה שלה לממן: הקמת מתקן מסתננים כפי שהחליטה הממשלה, תגבור מוכנות העורף.
אייל אפשטיין: נקודה נוספת היא חקיקות פרטיות שהתקבלו בכנסת ללא מקור תקציבי, ביניהם חוק הפוליו ואחרים.
אייל אפשטיין: אנחנו מחויבים לעמוד בחקיקה ולהעמיד את המקור הנדרש למימון חקיקה חדשה.
משה גפני: המצב הכספי באמת קשה כל-כך?
אייל אפשטיין: אם לדבר על הפיסקאלי, אז שנת 2012 תסתיים בביצוע של 100%, אם נסתכל על התקציב בכללותו.
אייל אפשטיין: אם נסתכל על תקציבי המשרדים, זה יהיה מעט יותר.
אייל אפשטיין: כמובן שיש עמידה בכל מחויבויות הממשלה.
אייל אפשטיין: הבעיה הגדולה היא בעיית הגירעון.
אייל אפשטיין: לגבי צד ההכנסות, ההכנסות בפועל יהיו נמוכות מהאומדן בסדרי גודל משמעותיים.
אייל אפשטיין: אנחנו מדברים על גירעון בסביבה של 4% בסגירת שנה.
אייל אפשטיין: עוד שבועיים נהיה חכמים הרבה יותר.
אייל אפשטיין: נראה גם מה הוועדה תאשר היום.
משה גפני: במידה ואנחנו לא מאשרים את הקיצוץ הרוחבי, מה עומד לקרות בימים האלה במשרדי הממשלה?
אייל אפשטיין: אנחנו תמיד קוראים לדבר הזה קיצוץ רוחבי.
אייל אפשטיין: קודם כל, לא מדובר בקיצוץ רוחבי.
אייל אפשטיין: מדובר בהסטת משאבים ובשינוי סדרי עדיפויות עליהן החליטה הממשלה.
אייל אפשטיין: תקרת ההוצאה או ההוצאה הכוללת בשנת 2012 עומדת על כנה ואינה משתנה.
אייל אפשטיין: המשמעות של הדבר הזה – חלק נכבד מפניות סוף השנה בנויות על הקיצוץ הזה.
אייל אפשטיין: זאת אומרת שסגירת השנה תתברדק, מחוייבות של המשרדים לא יוכלו להגיע לידי מימוש.
משה גפני: הכוונה שיהיה בלאגן.
נסים זאב: סליחה, הכסף לא חוזר לאוצר בכל מקרה?
משה גפני: לפי דעתי יש בעיות שכר במשרד החינוך.
אבישי ברוורמן: אני אצביע נגד ואסביר מדוע.
אבישי ברוורמן: הגירעון שהגענו אליו עכשיו לא נובע מאיזה תכנון.
אבישי ברוורמן: הוא נובע פשוט מניהול כושל.
אבישי ברוורמן: דיברנו כבר על תחזיות ממיסים ואמרנו והתרענו שבאירופה יהיה משבר.
אבישי ברוורמן: דיברנו על הקיצוץ בתקציב הביטחון שיממן את כל ההוצאות שתוכננו.
אבישי ברוורמן: פה צחקנו.
אבישי ברוורמן: ב-1996 בנימין נתניהו עולה לשלטון ומאשים את בייגה שוחט שר האוצר שבניהול הכושל שלו הביא לגירעון והוריד את המכונית מהדרך.
אבישי ברוורמן: הוא אמר: דבר ראשון צריך להעלות את המכונית על הדרך.
אבישי ברוורמן: נכון, את המכונית הזאת צריך לעלות על הדרך אבל לא בצורה הזאת של קיצוץ רוחבי.
אבישי ברוורמן: פה צריך להחליט על מדיניות שאומרת שאיפה שיש בזבוזים צריך לקצץ.
אבישי ברוורמן: מצד שני, בעליית מיסים לא למסות דרך מס ערך מוסף.
אבישי ברוורמן: צריך לשנות את המיסוי.
אבישי ברוורמן: הבקשה שלי היא שיירשם בפרוטוקול שאנחנו מצביעים נגד לא בגלל שאנחנו מתנגדים לתקציב שבו הגירעון לא יעלה על 3%.
אבישי ברוורמן: להפיך, אנחנו מאמינים שהגירעון לא יעלה על 3%.
אבישי ברוורמן: לצערי הניהול הכושל.
אבישי ברוורמן: אמרתי קודם: נגיד יש – שר אוצר אין.
אבישי ברוורמן: הניהול פה כושל והציבור משלם.
זאב אלקין: הערה קצרה.
זאב אלקין: אני מקווה שאבישי קרא את הדף שהזה שהנחתם.
זאב אלקין: אני רואה שלא מדובר פה על החלטה בהולה של סוף שנה אלא מדובר פה על החלטה שהיא תוצאה של החלטת ממשלה מיולי 2012, כשהוחלט להסיט כסף לטובת טיפול במסתננים ודברים אחרים, הוחלט לעשות את הקיצוץ הזה.
זאב אלקין: לכן קשה לי לראות פה איזו התנהלות שיצרה - - -
אבישי ברוורמן: אתה אומר שאין לזה שום קשר לגירעון.
זאב אלקין: אם מה שדיברת לא קשור לנושא הנדון אז - - -
משה גפני: הקיצוץ הזה או ההסטה הגיע לוועדה לפני מספר חודשים.
משה גפני: אני לא הבאתי את זה.
משה גפני: סברתי שאפשר להתגבר בלי קיצוץ.
משה גפני: אבל אין מנוס.
משה גפני: הבעיות שיכולות להיות כתוצאה מאי האישור יכולות להיות מאוד קשות.
משה גפני: הבאתי את זה ואני שמח שכל חברי הקואליציה כאן אז נוכל להצביע.
נסים זאב: הלילה לא ישנתי, אמרו שיש קיצוצים.
נסים זאב: רציתי הבהרה.
נסים זאב: יש לי שאלה שלא קיבלתי עליה תשוב ה.
נסים זאב: מה בעצם קורה בתוך המשרדים?
נסים זאב: אם הקיצוץ הוא מינוני או יולי והמשרדים לא השתמשו בכספים האלה - - -
משה גפני: לא הוחלט ביוני או יולי.
משה גפני: הממשלה לא אישרה כלום, הוועדה צריכה לאשר והיא לא אישרה.
נסים זאב: האם עכשיו יש מאין עכשיו?
נסים זאב: האם ה-740 מיליון שקלים, במשרדים השונים שמהם הוא קוצץ או אמורים לחתוך בבשר החי, האם היה שימוש כבר בכספים האלה ב-2012 או שזה נמצא בצד לצורך הקיצוץ הזה?
שכיב מוראד שנאן: אני מקווה שאנחנו לא הולכים להצביע בעד ונגד על כל החבילה בלי לדבר?
משה גפני: כל החבילה, זאת העברה רגילה.
שכיב מוראד שנאן: אני שואל דבר פשוט.
שכיב מוראד שנאן: יש קיצוץ באוניברסיטאות - - -
משה גפני: רגע, אל תשיב.
משה גפני: ישב איתי פרופסור עימנואל טרכטנברג ואמר: בהסכמה איתנו יש את הקיצוץ הזה.
משה גפני: הוא נתן לי תכנית.
משה גפני: הייתי מביא אותה לכאן אבל מכיוון שאנחנו בפגרה - - -
שכיב מוראד שנאן: אז אני יורד מהאוניברסיטאות.
משה גפני: תדע שיש תכנית של תוספת מאוד משמעותית לאוניברסיטאות לטווח של כמה שנים.
משה גפני: אנחנו כאן אישרנו ואנחנו הולכים כנראה גם היום לאשר תוספות גדולות למוסדות להשכלה גבוהה.
משה גפני: אני מצטט אותו, אנחנו אישרנו את זה פה.
שכיב מוראד שנאן: אני נשאר עם שלוש שעלות.
שכיב מוראד שנאן: שאלה ראשונה לגבי הקיצוץ במשרד הרווחה שנראה לי כפגיעה בחלשים.
שכיב מוראד שנאן: הקיצוץ השני שאתם מציעים זה ברשות לפיתוח במגזר הערבי.
שכיב מוראד שנאן: אני שואל האם הכסף הזה לא נוצל ומדוע לא דאגתם שהכסף הזה ינוצל?
שכיב מוראד שנאן: שאלה שלישית היא לגבי קיצוץ במבני דת במגזר הלא יהודי.
שכיב מוראד שנאן: מדוע הדברים האלה נעשים?
שכיב מוראד שנאן: האם החוסר שיש כוסה באופן מלא וצריך לקצץ במקום להוסיף?
אייל אפשטיין: אני אענה בקצרה.
אייל אפשטיין: קודם כל, כנראה שבשיווק אנחנו לא מספיק חזקים.
אייל אפשטיין: לא מדובר פה בקיצוץ רוחבי, מדובר פה בשינוי סדרי עדיפויות בתקציב המדינה.
אייל אפשטיין: זה אומר שסך התקציב שיוקצה על-ידי הממשלה בשנת הכספים 2012 אינו משתנה, סדרי העדיפויות משתנים.
אייל אפשטיין: לגבי השאלה מאיפה הכסף מגיע?
אייל אפשטיין: אמר יו"ר הקואליציה, חבר הכנסת אלקין שההחלטה התקבלה במחצית שנת 2012.
אייל אפשטיין: המשרדים היו מודעים להחלטה ובהתאם לכך התבצע תכנון וביצוע התקציב.
אייל אפשטיין: הכסף הזה נשמר.
אייל אפשטיין: לגבי הערתו של ח"כ, פרופסור ברוורמן.
אייל אפשטיין: אם אני מבין את דבריך, לתפיסתך מסגרת ההוצאה לשנת 2012 היתה צריכה לקטון.
אייל אפשטיין: אחרת, אנחנו מדברים פה עכשיו רק על צד ההוצאה.
אייל אפשטיין: הדרך היחידה להתמודד עם החריגה מתקרת הגירעון בשנת 2012, כשאנחנו מתעסקים עם תקרת ההוצאה, המשמעות היא להקטין את תקרת ההוצאה.
אייל אפשטיין: אם עמדתך היתה שמדובר בעולם של משטר מס, זה דיון נפרד מהדיון הזה של שינוי סדרי העדיפויות בתקציב.
משה גפני: הויכוח לא איתו.
אבישי ברוורמן: ההצבעה שלי היא לא על הנושא הזה.
אבישי ברוורמן: אני מדבר על תהליך שהסימפטום הזה מאפשר לי לשים אותו על הנקודה שאנחנו מגיעים לקראת 2013.
אבישי ברוורמן: נשב פה בעוד חודש חודשיים, כמובן בראשות גפני - - -
אבישי ברוורמן: במקרה הזה יש לי איזה קשר לבורא עולם.
אבישי ברוורמן: אנחנו נגיד פתאום: קיצוצים רוחביים וכדומה.
אבישי ברוורמן: לכן, כמו קאטו הזקן, אני שם את ההערה שהניהול שהיה עכשיו הוא ניהול כושל ולכן אני משתמש בכך כדי להעלות את הנושא הזה.
נסים זאב: לא קיבלתי תשובה.
נסים זאב: הכסף נשמר באוצה או במשרדים השונים?