GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף שפירא: זה מגביר גם את המשימות שמשרדנו נוטל על עצמו בתכניות העבודה השנתיות, אבל גם בודק דברים או מכורח הנסיבות, למשל בענייני שחיתות וטוהר המידות וגם בעניין הזה אנחנו משקיעים יותר זמן מאשר בשנים קודמות לפני שהנושאים האלה, מטבע הדברים, ואולי בגלל ביקורות וחקירות גם של היועץ המשפטי לממשלה, מצריכים בכל תלונה כזאת להעמיק חקר מכיוון שהפעולות שנכנסות לרובריקה של "שחיתות" ו"טוהר המידות" נעשות מתוחכמות מיום ליום.
יוסף שפירא: זה מצריך כל תלונה, אפילו אנונימית, להקדיש לה יותר זמן ולתגבר את הצוות שבודק זאת.
יוסף שפירא: לא חסרה עבודה גם בתחום הזה, שלא יהיו אי הבנות.
יוסף שפירא: לא כל הדברים שאנחנו כרגע בודקים מגיעים לידי פרסום, וב-due time זה יצוף על פני השטח.
יוסף שפירא: מכל מקום בנוסף לכך אנחנו גם מקבלים פניות מהוועדה לביקורת המדינה למתן חוות דעת.
יוסף שפירא: חוות דעת יכולות להיות קצרות, יכולות להיות ארוכות, אבל לעיתים, כמו למשל בדוח על מחירי המזון והחלב התבקשנו ליתן חוות דעת, וזה הצריך עבודה מרובה מאוד.
יוסף שפירא: כמובן, לכל דבר כזה צריך להקדיש צוותים שיבדקו את זה בכמה תחומים, בכמה משרדי ממשלה, והעבודה היא מאוד מורכבת ובאה נוסף לתכנית השנתית.
יוסף שפירא: אנחנו לא מקציבים לעצמנו רזרבה של זמן כדי להיכנס לנושא חוות הדעת, אלא שהן תוצר של הזמן.
יוסף שפירא: דבר נוסף שמאפיין את השנה הבאה, ואנחנו כבר בסוף שנת 2012, הוא שעברנו פריימריס של המפלגות לקראת הבחירות בינואר.
יוסף שפירא: זה מצריך עבודה לא פשוטה: צוותים בשטח מעבר לשעות העבודה לפעמים, ואחר כך ביקורות.
יוסף שפירא: לכל מועמד יש השימועים שהוא זכאי לקבל, והעבודה בזה היא רבה – מי כמוכם בכנסת מכיר זאת.
יוסף שפירא: מכל מקום, ב-2013 יש הבחירות לכנסת, ויש בחירות לרשויות המקומיות שיהיו באוקטובר 2013.
יוסף שפירא: גם זה מצריך הרבה כוחות ומשאבים.
יוסף שפירא: לכן השנה הבאה תהיה מרובת פעילות, ויכול להיות שזה לא מתבטא מיד אלא רק אולי בתקציב הבא.
יוסף שפירא: מכל מקום זאת בהחלט עבודה משמעותית.
יוסף שפירא: נוסף לכך אנחנו צריכים לזכור שמשרד מבקר המדינה ומבקר המדינה הוא גם נציב תלונות הציבור.
יוסף שפירא: התלונות שבגינן הציבור פונה לנציבות עולות משנה לשנה ונעשות מורכבות יותר.
יוסף שפירא: אנשים נעזרים גם ב"מנסחי" תלונות, והתלונות מתרבות.
יוסף שפירא: בחודש שעבר פתחנו לשכה נוספת בקריית שמונה שהיא העיר הצפונית ביותר במדינה כדי להנגיש את הנציבות לציבור בצפון המדינה, לרבות רמת הגולן.
יוסף שפירא: כפי שידוע לכם, תלונה לנציבות תלונות הציבור יכולה להיות לא רק מאזרח ותושב המדינה, אלא גם תייר יכול להגיש תלונה.
יוסף שפירא: כל אדם שנמצא בארץ יכול להגיש תלונה, והתלונה נבדקת בלי להתייחס אם הוא תושב או תייר.
יוסף שפירא: אולי לגבי תיירים הדבר חשוב לא פחות מפני שבסופו של דבר זאת דמותה של המדינה שחשוב לנו לא פחות.
יוסף שפירא: אנחנו גם מתייחסים גם לאוכלוסיות חלשות, ולכן יש מטלות שמתבטאות בדוחות.
יוסף שפירא: בקרוב יפורסמו כמה דוחות גם בעניין הזה.
יוסף שפירא: אני שמתי לי למטרה לבדוק ולהתייחס לאוכלוסיות החלשות בכל התחומים – כלכלה, חברה וכיוצא באלה.
יוסף שפירא: במשך התקופה האחרונה בשנה האחרונה גם קלטנו עובדים נוספים לפי תכניות קודמות.
יוסף שפירא: עד שיוצאים מכרזים, מי כמוכם יודע שזה לוקח זמן.
יוסף שפירא: בסופו של דבר אנחנו מאיישים את העובדים החדשים גם בתכנית מסוימת כדי לא להעמיס על הצוותים הקיימים, ללמד אותם, להדריך אותם ולהכניס אותם לעבודה שוטפת, שזה גם מצריך זמן.
יוסף שפירא: הדבר גם מתבטא בשעות העבודה שאנחנו משקיעים בעניין הזה.
יוסף שפירא: יחד עם זאת אנחנו, כמי שממונה על הביקורת, מתייחסים לעצמנו בביקורת עצמית, כמו שאומרים, ומשתדלים לא לעבור את התקציבים שנקבעו לנו בשנים קודמות, אלא לעמוד לפחות באותה רמה.
יוסף שפירא: קרה לא אחת שאפילו גמרנו בעודף, ושזה עבר לשנה הבאה או אפילו הוחזר כסף לתקציב המדינה.
יוסף שפירא: מכל מקום תכף ניכנס לפרטים של תקציב השנה.
יוסף שפירא: כמובן, אנחנו פנויים לכל שאלה שתוצג לנו.
יוסף שפירא: מפאת חשיבות העניין אנחנו פה בצוות מתוגבר: המנכ"ל, אלי מרזל, נמצא כאן; שמואל יונס שהוא ממלא מקום המנכ"ל למנהל שמכיר את עבודת התקצוב כבר שנים רבות; החשב שלנו רמי סלמה; עוזר המנכ"ל נתן גוטמן; היועץ הבכיר שלי עמיחי שי ויועץ נוסף שלי, בכיר גם הוא, עורך הדין דודי נהיר; עורך הדין צחי סעד, ראש המטה; והדובר שלנו שלמה רז שישמח לרשום את הערותיכם.
יוסף שפירא: ברשותכם, נעבור לשמואל יונס, בבקשה.
שמואל יונס: שלום לכולם.
שמואל יונס: התקציב שהמבקר מגיש לוועדה כהצעה לשנת 2013 מסתכם בסך של 291,207,000 מיליון ₪.
שמואל יונס: התקציב הזה בהשוואה לתקציב המקורי של שנת 2012 331,539,000 מיליון ₪ הוא תקציב נמוך יותר יחסית לשנה הקודמת.
שמואל יונס: זה דבר די מוזר, אבל לפי צרכי המשרד, זה מה שהמבקר מבקש לו את אישור הוועדה.
משה גפני: מה מוזר?
שמואל יונס: שזה פחות משנה שעברה.
שמואל יונס: אני מפנה את תשומת הלב.
משה גפני: משרד יעיל הוא משרד מבקר המדינה, ואנחנו אישרנו לו את התקציב ברוחב לב.
שמואל יונס: אנחנו משתדלים לעמוד בציפיות.
יצחק וקנין: האמת היא שהייתה קפיצה משנת 2011 ל-2012 בצורה משמעותית, לכן עשיתם פה איזון.
שמואל יונס: הירידה היא של 12 אחוזים, אבל עיקר הירידה באה לידי ביטוי בירידה של התקצוב של החד-פעמי לפרויקט של הקמת המבנה שאני מיד אעמוד עליו.
שמואל יונס: נושא ייחודי נוסף השנה הוא בקשה מהוועדה לאשר 40,500,000 מיליון כהרשאה להתחייב.
שמואל יונס: למעשה, הבקשה הזאת מתחלקת לשניים: אחד, בקשה ל-34 מיליון על חשבון הבניין החדש – ואני מיד אפרט למה זה נדרש למשרד; ועוד כ-6.5 מיליון שנדרשים למשרד לצורך היערכות לביקורת בשנת 2013 בנושא הבחירות והפריימריס.
שמואל יונס: בשנת 2013 יש גם בחירות לכנסת, גם בחירות אזוריות וגם בחירות לרשויות המקומיות, ולכן המשרד נערך לשתי שנות ביקורת – אחת בשנת 2013 לבחירות של הכנסת וגם נערך לביקורת ברשויות המקומיות והאזוריות.
שמואל יונס: הביקורת שלהם עצמה תהיה ב-2014, אבל ההיערכות תתחיל ב-2013.
שמואל יונס: כלומר ב-2014 המבקר יפנה פעם נוספת במסגרת תקציב 2014, לתקציב נוסף.
עתניאל שנלר: לא הבנתי בעמוד הראשון שדיברת עליו, נקודה קטנה: על 61 מיליון הרשאה להתחייב ב-2012 – הם כלולים עכשיו ב-2013, ואז אתה מבקש את ה-40 לשנה אחר כך?
שמואל יונס: אני אקדים את המאוחר.
שמואל יונס: בשנת 2009, על-פי בקשת המבקר, הוועדה אישרה סך של 157 מיליון ₪ כהרשאה להתחייב, והתכנון היה שהבנייה תסתיים ב-2013.
שמואל יונס: היום אנחנו נמצאים במצב שבו בשנת 2012 סיימנו מכרז פומבי, נבחר בשעה טובה הקבלן "סולל בונה" שנקב בסכום שקבע לבניין – 126 מיליון לפני מע"מ.
שמואל יונס: כשאנחנו לוקחים את הסכום של 126 מיליון, מוסיפים לו את המע"מ ונוסף לזה את הקרקע של המשרד, המשרד שילם עד היום 24 מיליון לממ"י יחד עם ההתייקרויות ויחד עם סעיפים בלתי צפויים אנחנו מגיעים ל-194 מיליון שאנחנו נזקקים לצורך הפרויקט הספציפי.
שמואל יונס: בהשוואה ל-157 3 מיליון שזה 160 מיליון ₪, הבקשה היא ל-34 מיליון נוספים.
שמואל יונס: סך כול הפרויקט – 194 מיליון.
שמואל יונס: אישור הוועדה עד היום הוא ל-160 מיליון, והמבקר מבקש עכשיו הרשאה להתחייב של עוד 34 מיליון.
שמואל יונס: זאת אומרת 61 מיליון הוא סכום שתוקצב לפני שנה – אנחנו קיווינו שכבר לפני שנה נתחיל את הבנייה – אבל מכרזים לוקחים זמן, ולכן הבנייה, לפי התכנית, תסתיים ב-2015.
עתניאל שנלר: ואין קיזוז על הנכסים המוחזרים.
שמואל יונס: המשרד לדורותיו, כשהוא מסיים ונכנס למבנה חדש – זה קרה לנו גם בתל-אביב, גם בירושלים וגם בחיפה – המשרד מחזיר את הנכס, כמו שהוא, למשרד האוצר לשימוש המדינה בלי לגבות מחירים, בלי לגבות סכומים.
שמואל יונס: כדי שלא יהיה מצב שמבקר המדינה מִתמַחר על מטר מרובע מול גופים מבוקרים, משרד האוצר או מי שזה לא יהיה.
שמואל יונס: לכן המבקר מגיע לפה ומבקש את מלוא התקציב מהוועדה.
עתניאל שנלר: זה נכנס לאוצר.
משה גפני: אבל הסיבה היא מה שהוא הסביר.
שמואל יונס: אני יכול לתת דוגמה – המשרד בתל-אביב היה במקום שהיום גינדי בונה את כל הפרויקט.
שמואל יונס: הקרקע שהמשרד החזיר שווה עשרות מונים מהערך שניתן למשרד להקמת המבנה.
שמואל יונס: אבל לא הייתה התמחרות.
שמואל יונס: מה שלמדינה – למדינה, ומה שלמבקר – למבקר.
שמואל יונס: אני מפנה את הוועדה לעמוד 10.
משה גפני: אל תדלג לי ככה.
משה גפני: אני רוצה לדעת - -
שמואל יונס: אני אחזור חזרה מיד.
משה גפני: לא חשוב, רק תגיד לי מה זה ביקורת בחו"ל.
משה גפני: אישרתם ב-2012 50 מיליון ₪, לא עשיתם כלום, ועכשיו אתם מבקשים 75 מיליון.
משה גפני: מיליון או אלף?
שמואל יונס: אלף.
אלי מרזל: אני מנכ"ל משרד מבקר המדינה.
אלי מרזל: במסגרת תכנית העבודה של משרד מבקר המדינה אנחנו מבצעים גם מספר ביקורות, לפי התכנית שאושרה בחו"ל, למשל בנציבויות של המדינה בחו"ל, במשרד החוץ וכיוצא באלה.
אלי מרזל: מדובר ב-75 אלף שקלים בשנה לצורכי עבודה.
משה גפני: אז למה לא עשיתם את זה ב-2012?
יוסף שפירא: אנחנו נזהרים עם טיסות.
משה גפני: אז אולי לא תיסעו גם השנה?
יוסף שפירא: יכול להיות.
אלי מרזל: יכול להיות.
אלי מרזל: כרגע בתכנית העבודה ישנם סקרים שאנחנו עורכים, והם בעצם בדיקת ההיתכנות של ביצוע ביקורת.
אלי מרזל: אנחנו כרגע נמצאים בשלבים של סקרים שבודקים היתכנות של ביצוע ביקורת, כולל בחו"ל, ולכן הכנסנו את זה לתקציב.
אלי מרזל: אם זה לא ייצא לפועל זה לא ייצא לפועל.
אלי מרזל: אנחנו מקווים שכן.
משה גפני: הרי לא ביצעתם את זה, אז למה אתם חושבים - -
יוסף שפירא: כי לתכנית הזאת זה יהיה משהו ספציפי.
יוסף שפירא: אי אפשר להתייחס אליו באופן שמי, כמו שאומרים, אבל כנראה, נצטרך לפחות חלק מזה בפועל.
משה גפני: בחו"ל?
יוסף שפירא: כן.
משה גפני: אתם לא יכולים לתת רמז על מה?
יוסף שפירא: כשנצא אל העיתונאים ניתן את הרמז.
אלי מרזל: אני מבקש להדגיש, לא מדובר בנסיעות לחו"ל לכנסים.
משה גפני: כן, הבנו, הבנו.
יוסף שפירא: לביקורת.
משה גפני: הבנו, הבנו.
משה גפני: לא באתי בטענות בכלל, לא העברתי ביקורת על חו"ל.
משה גפני: שאלתי, הרי לא עשיתם את זה ב-2009.
משה גפני: כל חברי הוועדה הבינו.
משה גפני: בבקשה, בואו נתקדם.
שמואל יונס: יש פה ניתוח הצעת התקציב.
שמואל יונס: ניתן לראות שבהשוואה בין שנת 2012 ל-2013 יש לנו ירידה של 12 אחוזים.
שמואל יונס: בנושא השכר יש לנו עלייה של 6.5% שזאת עלייה שלוקחת בחשבון את התוספות שיש במשק של 2.75% 1% זחילה.
שמואל יונס: גם השנה הזאת יצוין שבהתאם להסכמי עבודה במשרד מבקר המדינה יש כל שנתיים עדכון שכר, והעדכון אמור להתקיים בשנה הקרובה, ולכן גם פה לקחנו - - -
משה גפני: גובה השכר של עובדי מבקר המדינה גבוה יותר מאשר במשרדי ממשלה מקבילים?
שמואל יונס: יש משרדי ממשלה ויש עובדים שהשכר שלהם דומה, אבל בהתחשב בכך שבמשרד מבקר המדינה כל העובדים הם אקדמאים, ו-75% בעלי תואר שנה המקצועי במקומות עובדים, רמת השכר באופן טבעי היא מאוד גבוהה.
שמואל יונס: בהשוואה לאקדמאים בשירות המדינה השכר אינו מפליג, אבל הוא שכר ראוי כדי לשמר את כוח האדם במשרד, וזה כוח אדם מעולה בסך הכול.
אבישי ברוורמן: כבוד היושב ראש, רק בשביל הפרוטוקול אני רוצה להעיר הערה שגם הערתי לגבי בנק ישראל.
אבישי ברוורמן: שלא תהיה תופעה כמו שקיימת במשרד האוצר, שאנשים באים לתקופה קצרה ותכף קופצים למקומות אחרים.
אבישי ברוורמן: לכן עדיף שהמשכורות יהיו יותר גבוהות כמו בבנק ישראל גם במשרד מבקר המדינה כדי שאנשים יילכו לשירות הציבורי ויהיו civil servant ולא יקפצו וינצלו את מעמדם במקפצה הזאת.
שמואל יונס: אם יותר לי, חבר הכנסת ברוורמן, במשרד מבקר המדינה הממוצע הוא שעובדים שמגיעים למשרד יוצאים לפנסיה במשרד.
שמואל יונס: זה בין היתר בזכות הרמה המסוימת של שכר שהיא ראויה.
שמואל יונס: היא לא גבוהה, אבל היא ראויה.
אבישי ברוורמן: אני יודע שכבוד המבקר לא היה במשפחתו חבר באצ"ל, אבל פעם אמרו: "משורה משחרר רק המוות".
יוסף שפירא: אז רק אולי אנקדוטה קטנה: סיימתי את לימודי המשפטים וקיבלתי רישיון בשנת 1972.
יוסף שפירא: יחד עמי במחזור הייתה עורכת דין בשם דורית שולץ שעברה לעבוד מיד במשרד מבקר המדינה בנציבות תלונות הציבור, וכשנכנסתי לתפקיד ועשיתי סיור בנציבות ועברתי בחדרה, ושמואל יונס הציג אותה לי הוא אמר, פה יושבת עורכת דין.
יוסף שפירא: ואני נכנס לחדר ורואה את דורית.
יוסף שפירא: 40 שנה היא נמצאת שם, ועוד ידה נטויה.
עתניאל שנלר: אני רוצה לשאול שאלה לגבי כוח אדם.
עתניאל שנלר: אופי העבודה של מבקר המדינה מתרחב ומתכווץ כפוף לנושאים הנבדקים ולאופיים.
עתניאל שנלר: כאשר יש מערכת עובדים קבועה וסגורה, עד כמה הכנסתם בתקציב כאן את היכולת שלכם לגמישות בגיוס כוח אדם אד-הוק לצרכים אד-הוק מעבר לשלד הבסיסי?
עתניאל שנלר: כי אחרת נצטרך לקבל הרבה הסברים ולבדוק בחירות, פריימריס.
שכיב מוראד שנאן: לפני שתשיב אפשר לשאול עוד כמה שאלות?
משה גפני: עדיף ככה.
שכיב מוראד שנאן: אני רוצה להתחיל באקסיומה פשוטה שמיעוטים באשר הם תמיד תולים תקוות רבות במוסד הביקורת ורואים בו כמגן האחרון שלהם.
שכיב מוראד שנאן: כשאני מדבר על מיעוטים אני מתכוון לחרדים, אבל לא פחות לבני מיעוטים אחרים שזה כולל דרוזים, צ'רקסים, מוסלמים, נוצרים.
שכיב מוראד שנאן: כשמעתי את השמות יונס, סלאמה וסעד נהניתי לרגע קט, וביקשתי מהעוזר שלי לבדוק אם הם מבית-ג'ן או מירכא או ממקום כזה אחר- -
משה גפני: אמרו לך שהם מבני-ברק.
שכיב מוראד שנאן: - - הוא בדק ואמר לי שהם לא מהכפרים שלנו.
שכיב מוראד שנאן: לכן אדוני המבקר, כואב לי להגיד לך את המשפט הבא – אני מבקש שאתה תבקר גם עצמך, את המוסד שאתה עומד בראשו, ותבדוק מדוע מ-1948 עד היום לא שולבו במשרד שלך מספיק אנשים.
שכיב מוראד שנאן: לפחות במוסד שאתה עומד בראשו שיהיה מצב שלא תהיה ביקורת רעה על העניין הזה.
שכיב מוראד שנאן: השאלה השנייה שלי היא מדוע אין בן מיעוטים בכיר במשרד מבקר המדינה?
שכיב מוראד שנאן: השאלה השלישית – קריית שמונה זה מבורך.
שכיב מוראד שנאן: זה פריפריה, ויש שם אנשים מצוינים שצריך לטפל בהם ולתת להם והכול טוב ויפה.
שכיב מוראד שנאן: למה לא ירכא?
שכיב מוראד שנאן: למה לא דליה?
שכיב מוראד שנאן: למה לא רהט?
שכיב מוראד שנאן: למה לא טייבה?
שכיב מוראד שנאן: אלה שלוש השאלות שלי, ואני מאוד מקווה שהתקוות שיש לאנשים בשטח מהמוסד המבורך שאתה עומד בראשו לא תתבדינה.
שכיב מוראד שנאן: אני בטוח בלי לבדוק את הנתונים שאתם לא עומדים אפילו ביעד של 10%.
יוסף שפירא: לשאלתו של חבר הכנסת שנלר, זה נכון, יש יותר משימות ונוסף כוח אדם, אבל התקציב נמוך יותר מהתקציב של השנה הקודמת.
יוסף שפירא: סיבה עיקרית לכך היא שכאשר נבחרתי לכהן במשרה זאת של מבקר המדינה, וכאשר בחרתי במנכ"ל המשימה הראשונה שלו הייתה לערוך תכנית לקיצור הדוחות, לא רק מבחינת מספר העמודים, אלא לקיצור זמני הביקורת כדי לעמוד במשימות הנוספות שמוטלות עלינו ולא להוסיף כוח אדם רק מכיוון שיש בשנה מסוימת יותר משימות.
יוסף שפירא: לכן לקצר את זמן הביקורת ואת זמן הסקרים.
יוסף שפירא: אנחנו עובדים במעגל קצר כדי לקצר את לוח הזמנים, ואכן זה כבר מתבצע בפועל, וזה מתבטא גם בתקציב שאנחנו מבקשים ל-2013.
יוסף שפירא: אשר לשאלתו של חבר הכנסת שכיב שנאן – אני אענה לך על זה גם בפן של המיעוטים וגם בכוח אדם נוסף שצריך לגייס.
יוסף שפירא: אני לא יודע אם היית נוכח בהצהרת האמונים שלי בכנסת, כי אז יכולת להבין לפי מה שאמרתי בדבריי, אני התכוונתי, ואני מממש את כוונותיי, להתרכז לא רק באוכלוסיות חלשות, אלא גם במגזרים שונים.
יוסף שפירא: אם אתה זוכר, אני אפילו דיברתי בערבית, אמרתי קטע מסוים כשדר לאוכלוסייה הערבית שאני מתכוון להתייחס אליהם במהלך כהונתי.
יוסף שפירא: הם אזרחים ככל האזרחים, והם צריכים לקבל את השירות שהם ראויים לו.
יוסף שפירא: גם לאוכלוסיות חלשות – גם לזה הקדשתי כמה מילים – וגם למגזרים מיוחדים - -
שכיב מוראד שנאן: סליחה שאני קוטע אותך.
משה גפני: שכיב, שנייה.
יוסף שפירא: - - גם למגזרים וקהיליות בתוך האוכלוסייה, בין אם הם מיעוטים ובין אם הם יהודים, כגון הקהילה האתיופית.
יוסף שפירא: עוד מעט ייצא דוח לגבי שילובם בתחומים מסוימים, וכנאה דורש ונאה מקיים – יש לי משרה שנקראת מנהלת לשכה שהיא משרת אמון, ובחרתי, נוסף לכישוריה שהלמו את התפקיד, בבחורה אתיופית.
יוסף שפירא: זה כדי להראות את הכיוון לא רק בדיבורים, אלא גם במעשים.
יוסף שפירא: עומד לצאת בימים הקרובים מכרז לנציבות בבאר-שבע לדובר ערבית.
יוסף שפירא: זאת אומרת, סעד לא ממוצא ערבי – ויונס, נכון שיש גם שם ערבי - -
שכיב מוראד שנאן: יש גם יונס וגם סלמה וגם סעד.
שכיב מוראד שנאן: שמחתי.
יוסף שפירא: אני מודה ומתוודה, יונס הזה הוא אשכנזי.
יוסף שפירא: אין מה לעשות.
יוסף שפירא: אבל המכרז הוא למישהו לא ממוצא יהודי, אלא דווקא דרוזי או מוסלמי.
יוסף שפירא: בדרך הזאת אנחנו הולכים.
שכיב מוראד שנאן: כמה עובדים יש עכשיו במשרד מבקר המדינה?
יוסף שפירא: שמואל יתייחס לפרטים האלה.
יוסף שפירא: אני לא זוכר.
שכיב מוראד שנאן: כמה קלטתם השנה, וכמה מתוכם הם בני מיעוטים?
שכיב מוראד שנאן: בתיקון עיוותים.
שמואל יונס: בשנים האחרונות במכרזים - -
שכיב מוראד שנאן: אני מדבר על השנה.
שכיב מוראד שנאן: תענה לי ממוקד.
שכיב מוראד שנאן: אני מאוד בעד האתיופים, זה מאוד יפה.
שמואל יונס: בשנים האחרונות אנחנו מייעדים משרות ספציפיות לאוכלוסייה האתיופית וגם לבני המיעוטים.
שמואל יונס: אנחנו נותנים אפילו העדפות.
שמואל יונס: אם למשל בתחום הביקורת אנחנו קובעים תנאי סף של תואר שני אנחנו אפילו מאפשרים תואר ראשון.
שמואל יונס: יש לנו קבוצה לא קטנה של עובדים ממגזר המיעוטים, עובדים מצוינים - -
שכיב מוראד שנאן: תן לי מספרים.
שכיב מוראד שנאן: אתה המבקר, אדוני.
שכיב מוראד שנאן: אני רוצה לבקר אותך.
שכיב מוראד שנאן: תן לי מספרים - -
משה גפני: שכיב, הוא הולך להשיב.
משה גפני: אם הוא לא ישיב עכשיו הוא יצטרך לתת לך את הנתונים.
שמואל יונס: אני נותן לך הערכה של מספרים, וכשנגיע למשרד נוכל לתת לך מספרים יותר מדויקים.
שמואל יונס: אני מעריך שיש היום במשרד כ-20 עובדים ומעלה שהם בני המיעוטים.
שכיב מוראד שנאן: מתוך?
שמואל יונס: מתוך 530.
שמואל יונס: אבל אני יכול להגיד לך בפירוש - -
שכיב מוראד שנאן: זה בושה וחרפה שמשרד מבקר המדינה נמצא בסיטואציה כזאת.
משה גפני: חבר הכנסת שכיב שנאן - -
שכיב מוראד שנאן: קרא אותי לסדר, אדוני היושב ראש - -
משה גפני: לא קראתי אותך לסדר.
שכיב מוראד שנאן: - - ומה שיש לי להגיד אני רוצה להגיד.
משה גפני: כתוב אצלנו בחז"ל שכל הכועס כאילו עובד עבודה זרה.
משה גפני: עתניאל, תגיד לו.
משה גפני: לא צריך לכעוס.
אבישי ברוורמן: גפני, אני ראיתי אותך מספר פעמים כועס.
שכיב מוראד שנאן: אני אפילו שמעתי אותך מספר פעמים צועק.
משה גפני: אתה מוזמן להציג את הנושא הזה.
משה גפני: דרך אגב, יצא לי שאצל מבקר המדינה האחוז גבוה יותר.
שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב ראש - - -
שכיב מוראד שנאן: - - להבהיר את הדברים.
שכיב מוראד שנאן: אני בן מיעוטים ישראלי גאה - -
משה גפני: כל הכבוד, אני איתך.
שכיב מוראד שנאן: - - שמתבייש בנתונים האלה של משרד מבקר המדינה.
משה גפני: מה שאני מבקש, חבר הכנסת שכיב שנאן - -
שכיב מוראד שנאן: - - ואני מכבד את המבקר, ואני מעריך אותו, ואני - - - שתעשה מעשה.
משה גפני: חבר הכנסת שכיב שנאן, אני מבקש ממנכ"ל משרד מבקר המדינה להעביר את הנתונים המדויקים.
ציון פיניאן: אבל הביקורת צריכה להיות על המבקר היוצא, לא על המבקר הנכנס.
ציון פיניאן: המבקר הנכנס אמר שהוא הולך לתקן.
משה גפני: אדוני המבקר, תסכם.
משה גפני: אני רוצה לעבור להצבעה.
עתניאל שנלר: ההערה שהייתה כאן היא הערה מאוד חשובה.
עתניאל שנלר: מי שהשקיע שש שנים בוועדה לביקורת המדינה, גם אם הביקורת מופנית עכשיו לעבר היא לא רלוונטית.
עתניאל שנלר: הביקורת היא לא מאשימה לעולם.
עתניאל שנלר: ביקורת תמיד צופה פני עתיד.
עתניאל שנלר: אני אומר את זה משום שזה צריך להיות הנושא המרכזי של עבודת המבקר.
שכיב מוראד שנאן: אני מבקש שהמבקר ייתן הצהרה מפורשת ופשוטה שעד שלא משלימים את ה-10% לפחות, כל המכרזים הבאים שיהיו, קודם כול יחפשו בני מיעוטים.
עתניאל שנלר: אי אפשר.
יוסף שפירא: בוא לא - -
משה גפני: אדוני המבקר, אתה תסכם.
יוסף שפירא: רק לענות לו נקודתית.
אבישי ברוורמן: מכיוון שאני העליתי את הנושא הזה גם קודם עם פרופ' פישר, אני רק אגיד שכשהייתי השר לענייני מיעוטים בחנו את העניין, וכמובן, אחת הטעויות הברורות שהיו במדינת ישראל – ואני לא מדבר על אפליה מתקנת, אני מדבר על "תיקון אפליה" – הוא שיש היצע מאוד גדול של אנשים מאוד איכותיים שרק צריך להתחיל להעלות את הזרקורים ממקום אחר ולבחור אותם.
אבישי ברוורמן: לכן כמו שאני אומר לכבוד המבקר, שהוא באמת אדם נאור, קראתי לסטנלי פישר כשהוא נכנס לתפקיד ובבנק ישראל היה רק ערבי אחד במשרה.
אבישי ברוורמן: היום כשישב פה חזי כאלו עם סטנלי פישר לפניכם – יש כיום כבר שמונה עובדים במשרות בכירות.
אבישי ברוורמן: ברור שהנתונים עכשיו הם אפסיים, וזה לא קשור רק למבקר הזה.
אבישי ברוורמן: תרבות מדינת ישראל הייתה לא לקבל ערבים ודרוזים.
אבישי ברוורמן: לצערי, זה קרה - -
יצחק וקנין: וחרדים.
אבישי ברוורמן: חרדים מסודרים כבר, תעזוב אותי.
אבישי ברוורמן: גם חרדים, בסדר.
יצחק וקנין: לא רציתי שהיושב ראש יגיד לך את זה.
אבישי ברוורמן: וקנין, אתה מפריע לי.
אבישי ברוורמן: לכן אני חושב – במיוחד שנכנס מבקר שגם דיבר, והוא נאור – שתיקחו את זה בתור מטרה – לא "אפליה מתקנת", אלא "תיקון אפליה".
אבישי ברוורמן: ברגע שהזרקורים נפתחים יש אנשים.
משה גפני: אני חייב לציין, מכיוון שהוא העלה את הנושא של החרדים שנגיד בנק ישראל והצוות שלו עם המנכ"ל אמרו שמספר החרדים עובדי בנק ישראל - -
קריאות: עלה באין סוף - -
משה גפני: למה אתם מפריעים לי?
משה גפני: אני הולך להגיד למבקר שישמע.
משה גפני: מספר החרדים בתפקידים בכירים שעובדים בבנק ישראל עלה ב-200%.
אבישי ברוורמן: לא ב-200 אחוז.
משה גפני: 200 אחוז.
משה גפני: מאפס לשניים.
משה גפני: גבר ואישה חרדים.
יוסף שפירא: מה פלא שאישרתם לו את התקציב היום?
אבישי ברוורמן: טמיר, תסביר לו שביחס - - - זה אין סוף.
אבישי ברוורמן: 200 אחוז זה אין סוף.
משה גפני: פרופ' ברוורמן אומר שהחרדים מסודרים – לזה הוא התכוון.
משה גפני: בבקשה, אדוני המבקר.
יוסף שפירא: אני מוכרח לענות בקצרה.
יוסף שפירא: שני דברים, חבר הכנסת שנאן: אני לא נעלב מהביקורת שלך, להפך – אני שמח עליה מפני שהיא פשוט מפנה זרקור למה שאנחנו מבצעים בפועל.
יוסף שפירא: אנחנו לא רצים עם כל דבר בהודעה לעיתונות, אבל למשל בסניף שפתחנו לפני פחות מחודש בקריית שמונה הצבנו בראשו אדם דרוזי.
יוסף שפירא: אז שוב, אנחנו פועלים בעניין הזה.
יוסף שפירא: אני גם רוצה לומר לך שאתמול קיימתי פגישה עם עורכת הדין אינה סולטנוביץ שהיא הנציבה, לפי חוק שוויון בעבודה תשמ"ח.
יוסף שפירא: זה אמנם חוק ישן, אבל עכשיו הוא מתחיל להיות בפעילות אינטנסיבית יותר וגיבשנו אִתה מהלכים ורעיונות איך באמת לקדם אנשים גם מהמגזר שלכם, מגזר המיעוטים – דרוזים וכולי.
משה גפני: אדוני המבקר, אני רק רוצה לדעת לפני שאני מצביע, לגבי המשרות הנוספות מדובר במכרזים, אלה לא משרות אמון.
יוסף שפירא: לא, לא.
יוסף שפירא: משרות אמון – הלוואי היו לי יותר.
יוסף שפירא: זה פשוט מקצר תהליכים.
משה גפני: לפני ההצבעה אני רוצה באמת לדעת שאנחנו מדברים על משרות לפי מכרזים.
יוסף שפירא: ודאי.
משה גפני: רבותיי, אנחנו אמורים להצביע.
שכיב מוראד שנאן: מדובר על תוספת של 50 משרות.
שגית אפיק: יש בקשה לתוספת של 50 משרות?
שגית אפיק: כמה תוספת משרות ביקשתם?
שמואל יונס: הפעם לא ביקשנו תוספת ולו של משרה אחת.
שגית אפיק: מה זה שאתם מקימים יחידה חדשה למעקב אחר תיקונים?
שמואל יונס: כבר בוצע.
שגית אפיק: זה כבר בוצע, ושלושת התקנים האלה כבר בתוך התקן.
משה גפני: בבקשה, חבר הכנסת אדמסו.
אללי אדמסו: תודה רבה, אדוני היושב ראש.
אללי אדמסו: אני בהחלט מצטרף.
אללי אדמסו: אני גם רוצה לברך את הפעילות של מבקר המדינה.
אללי אדמסו: בעיקר האוכלוסיות החלשות מרגישות בתחומים שונים.
אללי אדמסו: יחד עם זאת גם במשרד מבקר המדינה בשנים האחרונות התחילו לקלוט את עולי אתיופיה, וזה צעד מבורך.
אללי אדמסו: הייתי רוצה בנוסף על זה הייתי רוצה שהמבקר ישים לב להחלטות ולחוקים שכנסת ישראל חוקקה.
אללי אדמסו: אחד החוקים החשובים שכנסת ישראל חוקקה מאז קליטת עולי אתיופיה לפני 30 שנה הוא חוק הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית - -
משה גפני: זה של ציון פיניאן.
אללי אדמסו: נכון מאוד.
משה גפני: אז למה - - טוב, לא חשוב.
אבישי ברוורמן: רצית להגיד לו, למה לא בחרו אותו בליכוד.
משה גפני: אבל לא רציתי.
משה גפני: אנחנו לא חיים בעולם היושר.
עתניאל שנלר: "ממנו תראו, וכך תעשו".
עתניאל שנלר: כשמועצת גדולי החכמים ייתנו שם אתיופי אז - - -
משה גפני: אני יכול לתת לך הרצאה לגבי מועצת גדולי התורה.
עתניאל שנלר: אתה יודע מה זה?
עתניאל שנלר: זה- -
עתניאל שנלר: - - חברי הכנסת הנועצים זה עם זה או זה בזה.
משה גפני: מועצת גדולי התורה לא הייתה עושה דבר כזה, מה שעשו בפריימריס.
שכיב מוראד שנאן: בטוח לא לגבי ציון.
עתניאל שנלר: ברוך השם, היא לא עושה פריימריס.
משה גפני: היא עושה יותר טוב מפריימריס.
אבישי ברוורמן: אני חושב שהמבקר לא רוצה להתייחס להערות האלה.
משה גפני: בסדר, לא צריך.
יוסף שפירא: אם כי אני נהנה מהן.
משה גפני: זה נכון, זה החלק האמנותי של הישיבה.
אללי אדמסו: אדוני היושב ראש, אני בהחלט מסכים אתך.
אללי אדמסו: חבר כנסת ציון פיניאן הוא אחד מהאנשים החברתיים שגם בזכותכם נחקק חוק חברתי ממדרגה ראשונה.
ציון פיניאן: יש עוד חוק שחוקקתי לאתיופים – ערוץ טלוויזיה באמהרית.
אללי אדמסו: כן, גם הטלוויזיה הקהילתית וגם מורשת יהודי אתיופיה.
אללי אדמסו: אתה יודע, שנינו חבולים בנושא הפריימריס - -
משה גפני: זה מה שנקרא "שיח לוחמים".
אללי אדמסו: הצדק לא היה אתנו, אבל מה שקרה – קרה.
אללי אדמסו: בנושא החוק הזה כבר שנה וחצי החוק לא הושם בכלל ברשויות המקומיות, בחברות ממשלתיות ובתאגידים, ואני מבקש – החוק יכול לסייע בקליטת עולי אתיופיה.
אללי אדמסו: אני אשמח, המבקר, שהחוק ייושם.
יוסף שפירא: בקרוב מאוד יוצא הדוח שלנו בעניין הזה, ואתה תיהנה לקרוא אותו.
עתניאל שנלר: גפני, לפני ההצבעה אני רוצה להעיר הערה.
עתניאל שנלר: הדגש על נציבות תלונות הציבור לאורך שנים נראה נמוך מדי.
עתניאל שנלר: לא שעכשיו הולכים לשנות אותו, אבל משקלו בין עבודת הביקורת שהמבקר מבקר באופן יזום, על-פי החלטתו, ורק המבקר מחליט מה הוא מבקר, למול נושא הקשר עם הציבור, כשהצורך לקשר עם הציבור הולך וגובר – בוודאי בעולם המודרני של התקשורת – זה נושא שאפשר לחשוב עליו בשנים הבאות, להעמיק אותו יותר.
עתניאל שנלר: אני חש שהציבור לא מרגיש מספיק את השירות העצום שהביקורת נותנת דרך מערכת נציבות תלונות הציבור.
עתניאל שנלר: יש מקום להגדיל את הפעילות הזאת, בוודאי ככל שמדובר על הטווח הארוך.
עתניאל שנלר: בעיניי, קיצור מעגלי הבקרה והביקורת הוא בשורה ממש.
עתניאל שנלר: הציבור שמאזין לנו ושומע אותנו לא בהכרח מבין לעומק את המשמעות הזאת.
עתניאל שנלר: הייתי רוצה להוסיף עוד נדבך אחד.
עתניאל שנלר: ככל שהביקורת תהיה יותר עמוקה על ה"איך" ופחות על ה"מה", כך כוחו של המבקר יגבר ואיכות העבודה תהיה טובה יותר.
עתניאל שנלר: גם כאן יש קיצוץ מסוים אפשרי בכוח האדם בשביל להעמיק ב"איך" ולאו דווקא בשיפוט של ה"מה".
עתניאל שנלר: נדמה לי שהתקציב הזה והדברים שהבהיר המבקר הם בשורה של ממש.
יוסף שפירא: עוד שנייה אחת, אני מוכרח להוסיף משהו.
יוסף שפירא: ברוח אותם דברים שחבר הכנסת שנלר אומר, אני רוצה להודיע לך שאנחנו גם מבצעים את זה לא רק בביקורת, אלא גם בנציבות תלונות הציבור.
יוסף שפירא: יש לנו עכשיו מנגנונים שתלונות שמוגשות מתבצעות ומתבררות בזמן אמת, אפילו טלפונית, עם גורמים שונים, בעיקר במקום שיש מסה של תלונות שגוברת משנה לשנה כגון ארנונה, בזק, ביטוח לאומי.
יוסף שפירא: עורכי הדין – ושם יש לנו הרבה מאוד עורכי דין מפני שהם יעילים יותר בנקודה הזאת – עושים את זה טלפונית במקום, והבן אדם בשיחת ועידה מקבל את התשובה במקום.
משה גפני: רבותיי, אנחנו עוברים להצבעה על אישור תקציב מבקר המדינה לשנת הכספים 2013 כפי שהוצגה על-ידי מבקר המדינה ואנשי משרדו, המנכ"ל ואחרים.
משה גפני: מי בעד אישור התקציב?
משה גפני: בעד אישור התקציב – רוב
משה גפני: תקציב משרד מבקר המדינה - -
שכיב מוראד שנאן: כפוף לכך שמר יונס מעביר לי את כל הפרטים.
משה גפני: רגע, יש החלק הפורמלי.
שכיב מוראד שנאן: יש לי רביזיה, אדוני היושב ראש.
משה גפני: בסדר, אתה יכול להגיד, אבל קודם כול החלק הפורמלי:
משה גפני: תקציב משרד מבקר המדינה לשנת 2013 אושר פה-אחד בוועדת הכספים.