GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רמי אריה: הועלו פה המון דברים, המון טענות והמון בעיות ועל חלקם של הדברים כבר עברנו ודילגנו.
רמי אריה: אני חושב שראוי שנעשה איזה בדק בית, יומיים, והוועדה תתכנס עוד פעם ביום חמישי הקרוב, בעוד 48 שעות.
רמי אריה: בזמן הזה לכולנו יהיה זמן להכין ניירות תגובה וניירות עמדה, כולל לשכת עורכי-הדין.
דוד רוטנברג: רמי, גם לנו יש הרבה הערות.
דוד רוטנברג: זה ייפתח.
רמי אריה: לא יקרה שום דבר אם זה לא יהיה היום וזה יהיה בעוד יומיים.
רמי אריה: בעוד 48 שעות נשב כאן ונסגור דברים.
דוד רוטנברג: הרב גפני, גם לנו יש הרבה מה לתקן מעופרת יצוקה.
רמי אריה: אני מציע את זה בשם לשכת עורכי-הדין.
רמי אריה: אני מבקש מהנוכחים להיענות לבקשה הזאת.
רמי אריה: זה לא רציני להתנהל בצורה כזאת כשלא ברור לנו מה אושר, מה לא מאושר, מה התשובות.
משה גפני: אני אצטרך להחליט.
משה גפני: אני רוצה לאשר את זה.
משה גפני: אני יודע באיזה מדינה אני חי, אני יודע איפה היינו בפעמים הקודמות, ואתה צודק במה שאתה אומר.
משה גפני: אני צריך להחליט בסדרי עדיפויות, האם אני רוצה שהעניין ייגמר.
משה גפני: אתה יודע מה יכול לקרות?
משה גפני: יכולים לקרות עוד כמה דברים.
משה גפני: אני אספר לך תסריטים מה יקרה במדינה אחרי הפריימריז בליכוד והרשימה של ישראל ביתנו, ואז נגיע לוועדה ועל-פי התקנון היום אני לא יכול לכנס את הוועדה ביום חמישי, אין לי אפשרות, אז זה עובר לשבוע הבא, ובשבוע הבא גם אני עסוק, גם אני הולך לבחירות, בלאו הכי לא מצביעים בשבילי, אז מה זה משנה.
משה גפני: מה הדיון הזה?
משה גפני: שמעתם את ההערה הזאת?
יעקב ערן: נפתח הכול, נשב סעיף-סעיף, גם לנו יש המון הערות.
ליאת גרבר: אנחנו רוצים להביא משהו מהיר, יעיל כמו בעופרת יצוקה - - -
משה גפני: ליאת, את לא שומעת מה שאני אומר.
משה גפני: אתם באים במקומי עכשיו לנהל פה את הישיבה?
משה גפני: הוא העיר הערה לגבי הנוסח של התשלומים של אוגוסט ושל ספטמבר.
ליאת גרבר: אפשר שוב?
רמי אריה: לפי הנוסח שיש כרגע כתוב:
רמי אריה: בתנאי שהמעביד שילם אוגוסט, ספטמבר ואוקטובר 2012.
רמי אריה: ואני אומר: אם הוא שילם בנובמבר עבור אותם שלושה חודשים, לפי הנוסח שיש כרגע הוא לא יקבל.
רמי אריה: הוא היה צריך לשלם עבור אותם שלושה חודשים באותם שלושה חודשים.
משה גפני: מי עונה לו?
דוד רוטנברג: רמי יודע מהפרקטיקה שאנחנו לא צריכים לבדוק בכל חודש, העיקר שהוא שילם עבור החודשים האלה.
משה גפני: אפשר לנסח את זה באופן כזה שלא יהיה החשש הזה?
ליאת גרבר: כן, אפשר "בגין החודשים".
דורון כהן: התקבלה ההערה.
דוד רוטנברג: לא עמדנו על זה בעבר, אין בעיה עם זה.
יעקב ערן: זה יהיה "בגין".
יעקב ערן: בפועל כך נהגנו, לא מנענו את זה.
רמי אריה: יום לפני - - -
יעקב ערן: רמי, הבנו, אז אמרנו שאפשר "בגין".
יעקב ערן: בפועל פעלנו כך, עשינו כך, בסופו של יום צריך להבין, התנאים של מה שהובא בעופרת יצוקה, לכאן ולכאן, יש לזה המון הטבות משמעותיות לעסקים משמעותיים שלא מגיע להם, והם יקבלו כמו שנאמר פה.
יעקב ערן: אני אומר בכלל, בכללי, ויש כאלה שלא.
דוד רוטנברג: אנחנו מקבלים את זה.
משה גפני: יש לנו הערה על זה.
שגית אפיק: "שכר יום העבודה של העובד" – ההגדרה כאן היא ללא תוספות.
שגית אפיק: רק נבהיר שהכווה היא שזה יהיה דומה ליום מחלה, לא שתהיה הרחבה מעבר לזה ולא תוספות שהוא זכאי להן.
שגית אפיק: "יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" – יש לכם פה כמה תנאים: (1) נעדר מעבודתו לפי הוראות פיקוד העורף.
שגית אפיק: כדאי לשמוע איפה פיקוד העורף ומה היו ההוראות שלו אם היו הוראות שונות; (2) הוא נעדר לצורך השגחה על ילד עד גיל 14.
משה גפני: בבקשה, מה היו ההוראות שלכם?
עידו אמיר: היו שני סוגים של הוראות, הוראות ל-7-0 - - -
משה גפני: האם אפשר להתקרב ליד השולחן?
עידו אמיר: היו הוראות ליישובים שנמצאים בטווח של 0 עד 7 ק"מ, ההוראות כללו איסור לימודים, איסור עבודה והיו מגבלות על התכנסויות.
עידו אמיר: ההוראות ניתנו גם ביום שישי, היום האחרון של המצב המיוחד בעורף.
עידו אמיר: ליישובים שנמצאים בטווח של 7 עד 40 ק"מ ההוראות היו איסור לימודים, היו מגבלות על התכנסויות.
משה גפני: מה זה עד גיל 14?
ליאת גרבר: זו הגדרת ילד לפי חוק הביטוח הלאומי.
שגית אפיק: איסור הלימודים היה עד גיל 18 מן הסתם.
שגית אפיק: ב"מסלול המחזורים" יש תקרה שהיא לא יותר ממיליון שקלים חדשים.
שגית אפיק: זה שונה מ-2009, אבל שם התקופה באמת היתה ארוכה יותר.
שגית אפיק: אני מבינה שעשיתם פה התאמה באופן יחסי.
יעקב ערן: תקנה לארג'ית.
שגית אפיק: לא יודעת אם לארג'י, זה בדיוק שליש.
יעקב ערן: תיחשבי ותראי שזה לארג'י.
שגית אפיק: זה בדיוק שליש, עשינו חישוב.
קריאה: גם פה יש "מדי חודש בחודשו".
שגית אפיק: איפה חודש בחודשו?
קריאה: במסלול המחזורי.
שגית אפיק: לגבי "מדי חודש בחודשו", כשנחזור למלכ"ר נקבל החלטה איך מנסחים את זה.
שגית אפיק: "הפרש המחזורים" שכולל את מקדם ההאטה, ובאמת נאמר כאן שב-2009 - - -
משה גפני: מה זה "מקדם"?
שגית אפיק: מקדם האטה.
שגית אפיק: נאמר כאן שב-2009 אולי היה רלוונטי, כי המשק כולו היה בהאטה.
משה גפני: ביקשתי למחוק את זה.
משה גפני: מה אומר האוצר?
יעקב ערן: האוצר אומר שהצפי לצמיחה הוא 3.2, משהו כזה.
יעקב ערן: בשנה שעברה היה 4.5.
יעקב ערן: לכאורה יש לו מקום, עם זאת, אמרנו שנשקול את זה בחיוב.
יעקב ערן: תלוי גם איך הוועדה תתנהל אתנו...
משה גפני: עוד איום כזה, ובאמת תהיה פה האטה במשק...
משה גפני: אוקיי, מוחקים את זה.
משה גפני: זו תשובה טובה.
פנינה בן-דוד: אני מהתאחדות המלונאות.
פנינה בן-דוד: במלחמת לבנון הם עשו את זה לשני הכיוונים.
פנינה בן-דוד: זאת אומרת שאם היה לנו גידול קודם, נתנו לנו את הגידול, אז בואו נבדוק את זה פרטנית.
יעקב ערן: לא, זה גדול, ותל"ן שווה אחד.
משה גפני: עם כל הכבוד, אתה לא מנהל פה את הישיבה, זו לא רשות המסים.
משה גפני: שמענו את בקשתך, היא לא התקבלה.
שגית אפיק: בהגדרה של "מחזור עסקאות", בפסקה (2) לגבי ניזוקים שמדווחים על מחזור העסקאות שלהם בשיטה הדו-חודשית – ואני מבינה שאלה דווקא העסקים הקטנים והבינויים – יצא שתצא להם דחייה של כחודש וחצי באפשרות שלהם להגיש את התביעה.
שגית אפיק: אני חושבת שיהיה נכון יותר או לאפשר להם איזו מקדמה גדולה יותר, או לאפשר להם תשלום של ריבית על החודש הזה.
שגית אפיק: זה פשוט לא הוגן כי הם יוצאים נפגעים מהעניין הזה.
שגית אפיק: זה לגבי הדו-חודשי.
שגית אפיק: אני רק אעיר שפסקה (3), זו הפסקה שהעירו עליה התיירות - - -
משה גפני: ביקשתי מהאוצר שזה יהיה 90 יום.
שגית אפיק: זאת אומרת, אתה רוצה להאריך את התקופה.
שגית אפיק: זה שתי תשובות, על הדו-חודשי ועל ה - - -
יעקב ערן: על הדו-חודשי צריך שיהיה בפועל, אי-אפשר עכשיו להתחיל לעשות את זה.
יעקב ערן: לגבי המלונות - - -
משה גפני: אני לא מסכים אתך.
שגית אפיק: למה אי-אפשר לתת מקדמה?
יעקב ערן: אי-אפשר.
יעקב ערן: יש לו 45 יום ואמרנו שאפשר מקדמה.
יעקב ערן: אי-אפשר מקדמה על מקדמה על מקדמה על מקדמה.
שגית אפיק: תעשה להם בחודשיים רק את היכולת להגיש - - -
יעקב ערן: לא, שגית, ממילא את שוכחת שמי שיש לו דו-חודשי מקבל הטבה, מקבל את זה שלוקחים לו ומודדים לו חודשיים אל מול חודשיים, ובסך הכול מתחשבים בכל אותם חודשיים, ואם היתה לו האטה בחודשיים האלה, זה יבוא לידי ביטוי, זו הטבה מבחינתו.
דורון כהן: אם יש לו פגיעה בכל החודשיים - - -
יעקב ערן: מצד אחד אתה רוצה מהר, אתה רוצה יעילות, ומצד שני אתה מביא אותנו למקומות שאנחנו לא יודעים להתעסק בהם, ונתעסק כל היום אם זה דומה או לא דומה.
יעקב ערן: אם אתה רוצה יעילות ואם אתה רוצה תהליך שעובד, יש לזה מחיר.
יעקב ערן: יש גם מחיר לתהליך שעובד.
שגית אפיק: תאפשרו להם להביא - - -
יעקב ערן: אני אומר: אי-אפשר.
יעקב ערן: אי-אפשר כל היום - - -
משה גפני: תשמע מה שהיא אומרת.
יעקב ערן: אני יודע מה שהיא אומרת.
משה גפני: מה היא אומרת?
יעקב ערן: אני יודע, העניין הזה של הדו-חודשי של אחרי דצמבר.
יעקב ערן: אתם דורשים מאתנו מצד אחד להיות יעילים, להיות מהירים - - -
משה גפני: ערן, שנייה.
משה גפני: למה הלהט הזה?
שגית אפיק: אפשר להציע כמה אופציות.
שגית אפיק: אופציה אחת היא אישור של רואה חשבון לגבי המחזור בחודש הזה.
שגית אפיק: זה אחד.
שגית אפיק: אם הוא ירצה, הוא יעשה את זה.
שגית אפיק: הוא לא ירצה, הוא לא יעשה.
יעקב ערן: - - -
משה גפני: אתה לא שומע עד הסוף.
יעקב ערן: לעניין הזה, אני לא יודע.
משה גפני: בסדר, אבל על רואה חשבון דיברנו.
שגית אפיק: אופציה שנייה כן לאפשר לו מקדמה מסוימת עם הגשת התביעה.
שגית אפיק: אנחנו מדברים בכל זאת - - -
יעקב ערן: תקשיבי.
יעקב ערן: את מחייבת את הניזוק הקטן לקחת רואה חשבון, לאפשר לו עלויות.
שגית אפיק: אם הוא רוצה.
יעקב ערן: אם הוא רוצה או לא רוצה.
יעקב ערן: האפשרויות האלה בסוף יוצרות עומס גם עלינו, גם על הניזוק בסופו של דבר.
יעקב ערן: היתרון פה שהתהליך הוא פשוט והוא תהליך שבסופו של יום הוא תהליך - - -
דורון כהן: בעל העסק הקטן שלפני שנה סיכם חשבוניות של חודשיים יביא עכשיו רואה חשבון שייקח את ההוצאות וההכנסות - - -
יעקב ערן: זה יוצר סתם אפליה.
יעקב ערן: זה ישרת בסוף - - -
שגית אפיק: אני רוצה לוודא לגבי התיירות.
שגית אפיק: ב-90 יום אתה מדבר מ-7-0 ק"מ או גם מ-7 ק"מ עד 40 ק"מ?
יעקב ערן: נהיה פה לארג'ים, את ה-7-0 ו-40-10 נאפשר.
יעקב ערן: ביקשת 90 יום, נאפשר 90 יום.
שגית אפיק: 90 יום עד 40.
יעקב ערן: רצה, ניתן לו.
יעקב ערן: 90 עד 40, זו הטבה משמעותית לכל הסקטור של התיירות - - -
משה גפני: 90 יום.
יעקב ערן: זה נותן מענה גם לתיירות, גם לאירועים.
משה גפני: כן, גם לאולמות השמחה.
דוד רוטנברג: המעסיקים מסכימים שזה נכון.
דוד רוטנברג: אם רוצים את היעילות - - -
אמנון חניה: זה נכון מה שאמר ערן יעקב, בסך הכול זה לטובת העסקים.
אמנון חניה: לעסקים הקטנים זה משמעותי בכסף.
יעקב ערן: אי-אפשר כל הזמן.
יעקב ערן: די.
משה גפני: מה די?
משה גפני: אין די.
יעקב ערן: אתה רוצה מצד אחד, ומצד שני אתה לוקח ממקומות לא הגיוניים.
רמי אריה: אנחנו מבקשים לעניין הזה של המלונות לחזור על הבקשה של יושב-ראש ההתאחדות של אולמות השמחות והתמקד אך ורק בתנאי של השוואת מחזורים, ולבטל את התנאי של מספר ההזמנות.
יעקב ערן: זה חסם.
יעקב ערן: יש פה רציונל.
רמי אריה: - - - לא רלוונטי.
יעקב ערן: הוא מאוד רלוונטי.
רמי אריה: מה שלא הבנתי זה קיטון - - -
יעקב ערן: יש רצון לבוא ולהגיד שלפחות 30%.
יעקב ערן: יש רלוונטיות בזה, כי זה תנאי סף רלוונטי שאומר שיש איזה סף מסוים.
יעקב ערן: דווקא בגלל שאנחנו מאפשרים עכשיו 90 יום, אנחנו מאפשרים תנודתיות יותר משמעותית על פני זמן, וזו הטבה מאוד משמעותית.
יעקב ערן: כדי להיכנס לתהליך היה תנאי סף אז והוא צריך להיות גם היום.
יעקב ערן: אני חושב שזה מידתי, אני חושב שזה נכון.
יעקב ערן: תראו, חבר'ה, בסוף - - -
רמי אריה: תשמע אותי רגע.
רמי אריה: אני שואל אותך שאלה פשוטה.
רמי אריה: נניח שמספר האירועים שלי ירד רק ב-10%, אבל בכל אירוע מזמינים רק 50% ממספר המנות.
רמי אריה: המחזור שלי ירד ב-50%, למרות שמספר האירועים ירד ב-10%, אז למה אני צריך להסתכל לפי מספר אירועים?
רמי אריה: זה לא קובע שום דבר.
רמי אריה: מה שחשוב לי שמספר המוזמנים יורד ב-50%.
דוד רוטנברג: הוא צודק והרעיון של ההפרדה הזאת של התנאי, זה דווקא משהו שלקחנו מנייר עמדה שרמי הגיש לנו.
יעקב ערן: זה גם - - -
משה גפני: אי-אפשר שניים שמדברים ביחד.
משה גפני: אנחנו לא נגיע לכלום.
דוד רוטנברג: אריה הגיש לנו את נייר העמדה, כבר בעופרת יצוקה, על בסיס זה כתבנו את התנאי הזה, וזה חלק מהדברים.
דוד רוטנברג: גם לנו יש הערות.
משה גפני: הוא צודק, אם יש ירידה במחזור - - -
יעקב ערן: זה או או.
משה גפני: אני בעל אולם שמחות - - -
רמי אריה: זה לא לגבי ה-90 יום.
שגית אפיק: לגבי ה-90 יום זה גם וגם, ערן.
דוד רוטנברג: לגבי אולמות האירועים, בשביל זה הם קיבלו שוטף פלוס 60.
דוד רוטנברג: יש להם 90 יום סך הכול לתקופת התאוששות.
דוד רוטנברג: כל מה שאנחנו רוצים לבדוק בתקופה המקדימה שאכן היו ביטולי אירועים, שלא סתם יש - - -
משה גפני: אני מבקש מכם לקבל את הבקשה שלו.
משה גפני: אם זה מופיע – טוב; אם זה לא מופיע – שזה יופיע.
משה גפני: יש פעמים ירידה במספר האירועים ויש פעמים ירידה שהיא לא רק במספר האירועים, אלא גם במספר המשתתפים.
משה גפני: זאת אומרת, אני בכל אופן מפעיל את האולם, אבל במקום שיבואו אלי 500 איש באו רק 200.
משה גפני: גם את זה צריך להכניס.
דוד רוטנברג: אין את זה, כי הוראות פיקוד העורף מ-0 עד 40 ק"מ באולמות אירועים היה לא לעשות כינוס מעבר ל-100 איש, אז ממילא האירועים בוטלו.
רמי אריה: לא בתקופת ההתאוששות.
דוד רוטנברג: בתקופת ההתאוששות בדקנו בתנאי האם יש ביטולים.
דוד רוטנברג: לאחר שיש הפסקת אש, אם היא תימשך, יחזרו לשם.
רמי אריה: היו לי ביטולים רק של 10%, אבל היתה לי ירידה בכמות המוזמנים והמחזור לכל אירוע ב-50%.
דוד רוטנברג: זה מתבטא במחזור.
דוד רוטנברג: אתה מקבל מחזור של רבעון.
משה גפני: רבותי, הבקשה שלי היא - - -
דורון כהן: אנחנו מדברים על תקופת ההתאוששות - - -
משה גפני: אז בתקופת ההתאוששות - - -
יעקב ערן: יש לזה תשובה.
יעקב ערן: התשובה היא, ואמרתי, שההבדל הוא שאם יש ביטולים, הוא נכנס ל-90 יום, אם אין לו ביטולים, לשיטתך 10% ביטולים ונפגע המחזור, יש לו מסלול מחזורים.
יעקב ערן: לא מנעתי את זה ממנו.
רמי אריה: אז הוא לא מקבל על תקופת ההתאוששות, הוא מקבל - - -
יעקב ערן: אני מבין שאתה רוצה את הכול מכול וכול, אבל יש איזה - - -
רמי אריה: זה אובייקטיבי - - -
יעקב ערן: הבנת?
משה גפני: הבנתי ואני לא מקבל את מה שאתם אומרים.
משה גפני: הייתם לארג'ים והייתם אנשים נחמדים ונתתם 90 יום.
משה גפני: ב-90 יום האלה אתם נותנים לו את תקופת ההתאוששות, מה שאין לבעלי עסקים רגילים, רק במלונאות ובאולמות השמחה וכו'.
משה גפני: לאולמות השמחה במשך הזמן הזה לבאר-שבע באים פחות אנשים, זאת המציאות.
יעקב ערן: יש לו מסלול המחזורים, הוא לא נפגע.
משה גפני: לא מסלול המחזורים, אתה מדבר על תקופת ההתאוששות.
משה גפני: אני לא מבין למה אתם מתעקשים על זה.
משה גפני: הרי יש ירידה.
משה גפני: אם אין ירידה, אין ירידה.
משה גפני: למה ההתעקשות הזאת?
משה גפני: אם יש ירידה בפועל, אתה בודק - - -
ספי זינגר: הרציונל של מה שקיים בתקנות שבתקופת ההתאוששות אנחנו מקבלים נזק מיוחד, כי פחות אנשים יזמינו.
ספי זינגר: - - - זה כבר לא ייחודי - - -
משה גפני: למה, מי אמר?
ספי זינגר: אם פחות אנשים יבואו לבאר-שבע, פחות יקנו פלאפל.
משה גפני: למה אתה מבין שמבטלים?
ספי זינגר: פיצוי יתר היא לתכונה ייחודית.
קריאה: כאילו הטענה היא שזה לא מהמלחמה.
משה גפני: רק רגע, רבותי.
משה גפני: ערן, תקשיב לי.
משה גפני: אנחנו מדברים על 90 יום, כשב-90 הימים הללו אין טילים ברוך השם והכול בסדר.
משה גפני: אנחנו אומרים שעל אף שאין טילים, למלונאות ולאולמות שמחה וכל מה שנלווה לעניין הזה, אנחנו נותנים להם תקופת התאוששות, אנחנו אומרים שאם יש ביטולים, אנחנו עוזרים להם.
משה גפני: את זה אומרת המדינה.
משה גפני: בא בעל האולם ואומר: נכון, בחלק לא היו ביטולים, אבל היו ביטולים של אנשים, אנשים לא באו וכתוצאה מזה יש לי נזק.
משה גפני: אתה כמדינה הכרת בעובדה הזאת שעל אף שהמצב הביטחוני הסתדר, בכל אופן אנשים מבטלים.
משה גפני: כשאנשים מבטלים זה לא רק ביטול האירוע, זה גם ביטול ההזמנות.
דורון כהן: נכון, ובכל זאת יש דבר אחד שמייחד את האולמות מעסקים אחרים.
דורון כהן: יכול להיות שתהיה פגיעה בעסקים האחרים, יכול להיות שתהיה התאוששות.
דורון כהן: יכול להיות שיבואו פחות אורחים, יכול להיות שיגדילו את המנה.
דורון כהן: הייחוד שלכם זה הביטולים, וניתן מענה לייחודיות.
דורון כהן: לא ניתן מענה לכל בעיית המחזורים של כל העסקים במדינת ישראל.
דורון כהן: אנחנו לא נעמוד בזה.
דורון כהן: יש גם מלונות באילת שיש להם ירידה בפעילות.
דורון כהן: אנחנו לא ניתן מענה לכל החשיפות, אי-אפשר.
דורון כהן: מגדרים את החשיפות.
שגית אפיק: בעמוד 7, "מקדם ההאטה" גם כאן, אם מחליטים להוריד, הוא צריך לרדת.
משה גפני: הם מורידים את מקדם ההאטה.
שגית אפיק: יש לכם פה "משלים ההוצאה הנחסכת".
שגית אפיק: האם אפשר להסביר את זה?
דוד רוטנברג: זה אומר שכאשר עסק לא פעל והיה סגור, למעשה יש לו תשומות קבועות, כמו שחבר הכנסת שמטוב אמרה, כמו ארנונה שממילא קבועה.
דורון כהן: תן דוגמה של חנות.
דוד רוטנברג: ברגע שחנות היתה סגורה, למעשה היו לה הוצאות משתנות שנחסכו ממנו – החשמל היה סגור, הוא לא השתמש בדלק, הוא חסך הוצאות משתנות.
דוד רוטנברג: ההוצאות האלה, וזה גם היה במלחמת לבנון השנייה וגם במבצע עופרת יצוקה, זה משלים שמחושב לכל עסק ועסק פרטנית, דווקא בנוסחה הפרטנית.
דורון כהן: רבותי, חנות בגדים, אתה רוצה שנפצה אותו על המחזור?
דורון כהן: הוא לא קנה בגדים.
תומר ביטון: אני מסכים אותך שיש הוצאה שנחסכת, אבל כמו שמגדירים את זה, לקחת את מה שהוא דיווח כתשומות שוטפות בדוחות שהוא הגיש למע"מ, ולהגיד שכל התשומות השוטפות האלה הן תשומות שהוא לא שילם אותן, כמו שכר דירה, זה לא נכון.
דורון כהן: מי אמר שהוא לא שילם שכר דירה?
דורון כהן: להיפך.
תומר ביטון: הם לוקחים את כל זה ואומרים שכל זה עלות נחסכת, וזה לא נכון.
קריאה: הוצאות משתנות לא נחסכות.
קריאה: ההוצאות משתנות, זו ההגדרה הבסיסית במבוא לכלכלה.
דורון כהן: על ההוצאות המשתנות, על עלות המכר, הוא לא יכול לקבל.
קריאה: הן משתנות.
יעקב ערן: הן משתנות, אבל זה נחסך.
יעקב ערן: עצם החיסכון בהוצאות המשתנות, זה בא לידי ביטוי בהוצאה המלוכלכת.
קריאה: או גולמיות.
יעקב ערן: הוצאות קבועות, משתנות – הכול בסדר.
יעקב ערן: הוצאות משתנות זו הוצאה נחסכת.
תומר ביטון: - - - פועל על הוצאות שוטפות, ההוצאות השוטפות הוגשו בדוחות מע"מ, זה לא בהכרח ההוצאות המשתנות.
תומר ביטון: תקבעו את ההוצאות המשתנות.
יעקב ערן: למעט ציוד.
יעקב ערן: ציוד לא שם.
תומר ביטון: לא רק ציוד זו הוצאה קבועה.
משה גפני: הסעיף הזה הוא סעיף נכון, הוא לא מכבד אתכם.
דוד רוטנברג: הרב גפני, דווקא - - -
משה גפני: אני מקבל את זה, אבל זה לא מכבד אתכם.
דוד רוטנברג: הרב גפני, במלחמת לבנון היה שיעור קבוע קשיח, קיבלנו את המלצת הוועדה באופן - - -
משה גפני: אתם צריכים ללכת עכשיו ולבדוק אם הוא השתמש בחשמל או לא.
משה גפני: בסדר, קיבלתי את זה.
דורון כהן: רבותי, התשומות השוטפות מוכפלות ב-85%, בהנחה של 15% - - -
משה גפני: אתם צודקים, העסק לא עבד שמונה ימים.
משה גפני: לא היו הוצאות חשמל, נדמה לי שגם לא שתו שם מים, הכול בסדר.
משה גפני: אתם צודקים שצריך להוריד את זה.
משה גפני: תחשבו עוד פעם האם מכובד להוריד את זה.
משה גפני: אתם צודקים, אני עם האמת לא מתווכח, אני רק אומר - - -
דורון כהן: זה לא רק חשמל ומים, זה עלות מכר.
משה גפני: מה עלות המכר?
דורון כהן: הוא מוכר בגדים.
דורון כהן: אתה רוצה לתת לו על המחזור?
דורון כהן: איפה עלות הבגדים שהוא קנה?
דורון כהן: אי-אפשר.
דורון כהן: רבותי, קצת היגיון.
דורון כהן: יש פה מכירת חיסול?
שגית אפיק: זה סך כול המסלולים.
שגית אפיק: ב-2009 היה גם מסלול ביחס לחקלאים והיה מסלול ביחס לקבלנים.
שגית אפיק: האם אתם יכולים לתת התייחסות?
שגית אפיק: מה יהיה הפעם?
יעקב ערן: לגבי החקלאים ודאי שיהיה מסלול.
יעקב ערן: יהיה מסלול בדומה לעופרת יצוקה.
יעקב ערן: המסלול שכמובן ייתן את אפשרות המסלולים לחקלאים כמו לכולם.
יעקב ערן: רגע.
יעקב ערן: בגלל שיש עונתיות ויש תחומים כאלה או אחרים.
יעקב ערן: אני מקווה שעד סוף היום יהיו לנו גם החקלאים בהסכמה אתם.
משה גפני: עד סוף היום זה יהיה?
משה גפני: אתם יכולים להגיד לנו את העקרונות, מה הולך להיות?
צביקה כהן: היתה לנו הסכמה עד הבוקר, גם ל-7-0 וגם ל-40-7, יש לרשות המסים איזו בעיה עם זה.
צביקה כהן: אנחנו מוכנים לשמוע את הבעיה שלהם, אבל באמת אני רוצה לסגור את זה עד סוף היום, כמו שאמר ערן.
משה גפני: איך נסגור את זה עד סוף היום?
משה גפני: נישאר פה?
משה גפני: נתפלל פה מנחה?
קריאה: תסגור את זה עכשיו.
צביקה כהן: ערן הציע - - -
יעקב ערן: שיצאו לחצי שעה ויסגרו.
ליאת גרבר: תצאו לחצי שעה ותסגרו.
חיזקיה ישראל: מה לגבי הקבלנים?
שגית אפיק: ראינו שהקבלנים מוחרגים, ואין להם אף מסלול אחר או שהם נכנסים למסלולים הרגילים?
ליאת גרבר: הקבלנים נכנסים למסלול שכר.
יעקב ערן: יש להם מסלול שכר.
חיזקיה ישראל: אם הם רוצים מסלול מחזורים, למה זה לא יחול עליהם?
שגית אפיק: למה לא מאפשרים להם מסלול מחזורים?
דוד רוטנברג: כי אין להם נזק.
דוד רוטנברג: לקבלנים יש נזק רק בשכר.
דוד רוטנברג: מבדיקה של כל המלחמות הקודמות לקבלנים יש נזק רק בשכר, ואני אסביר.
דוד רוטנברג: אנחנו מדברים על קבלן בונה שמוכר.
דוד רוטנברג: קבלן בונה שמוכר למעשה יש לו תנודתיות בכך שהוא בונה במשך שנה-שנתיים ואז יש לו מכירות.
דוד רוטנברג: למעשה אם היינו לוקחים את מסלול המחזורים, את נובמבר בשנה שעברה מול נובמבר הזה, יכול להיות שבנובמבר בשנה שעברה, אז היתה עונת המכירות שלו, ועכשיו הוא עסוק בבנייה, ואז נותנים כסף שלחלוטין לא מגיע כי הוא לא ניזוק, כך גם נעשה אם יהיה למשל - - -
יעקב ערן: קבלן בונה לא ניזוק.
דוד רוטנברג: הנזק היחיד שיש לו זה נזק בשכר עבודה.
יעקב ערן: יש הבדל בין קבלן בונה לקבלן מבצע.
יעקב ערן: קבלן מבצע הוא כמו כל נותן שירותים אחר בשונה מקבלן בונה, שזה על בסיס מסירה, ששם אין נזק.
חיזקיה ישראל: מה קורה עם קבלן תשתית?
יעקב ערן: גם אם יש, יש לו מסלול השכר.
חיזקיה ישראל: וקבלן תשתית?
יעקב ערן: כנ"ל.
יעקב ערן: אם יש לו קבלן תשתית, הוא במסלול - - -
חיזקיה ישראל: הוא עובד כל השנה.
דוד רוטנברג: יש לו מחזורים.
יעקב ערן: זה כמו כל נותן שירותים.
יעקב ערן: הנה, אין להם בעיה, הם אמרו שזה בסדר.
שגית אפיק: בתקנה 4 זה ניכוי של חובות מס מהפיצויים, אז אתם מבקשים לנכות גם חובות במס-הכנסה, גם במיסוי מקרקעין וגם במע"מ.
משה גפני: רק מס-הכנסה.
דוד רוטנברג: זה תמיד היה, אבל בהוראות ביצוע.
משה גפני: לא יהיה עכשיו.
משה גפני: רק מס הכנסה.
יעקב ערן: וגם מע"מ.
משה גפני: אי-אפשר, אז אי-אפשר, אז אתם יכולים לחזור הביתה.
יעקב ערן: אני מבין שאתה לא רוצה מס רכוש, לא רוצה - - -
משה גפני: חזרתם בכם מהרבה דברים.
יעקב ערן: זה נכון.
יעקב ערן: גם מע"מ.
יעקב ערן: מס הכנסה ומע"מ.
משה גפני: מס הכנסה, נקודה.
משה גפני: ואם לא היתה מלחמה, מה הייתם עושים?
משה גפני: מה זה קשור עכשיו לעניין הזה?
יעקב ערן: כי אין היגיון.
יעקב ערן: אתה בא ואומר שעוסק שעובד מול רשות המס באופן סיסטמתי - - -
משה גפני: אני לא אומר שום דבר, אם אתם רוצים להשאיר את זה, תשאירו.
משה גפני: אני רוצה להגיע לעיקר.
שגית אפיק: ההמשך זה התוספת.
שגית אפיק: התוספת היא על מי זה לא יחול.
שגית אפיק: יש פה באמת את המלכ"רים, שהם לא מוסד ציבורי זכאי, והגדרנו אותם קודם, יש פה את הקבלנים וכל היתר לפי 2009.
תומר ביטון: מה לגבי מלכ"רים שלא זכאים?
שגית אפיק: המלכ"רים שלא זכאים מוחרגים, מלכ"ר שעיקר הכנסתו מתמיכה.
שגית אפיק: אפשר לבקש מהם תשובה בעניין הזה.
שגית אפיק: מלכ"ר שהוא לא מוסד ציבורי זכאי, אבל יש לו פעילות - - -
תומר ביטון: אם יש מלכ"רים שכן יש להם פעילות שניזוקה, מה עושים?
ליאת גרבר: במה הוא ניזוק, בתרומות?
ליאת גרבר: שוב, אם יש לו פעילות שהוא מוכר מוצרים ושירותים - - -
שגית אפיק: כתוב לך "עיקר".
שגית אפיק: זה מעל 50 – עיקר.
תומר ביטון: אם הוא יכול להגיש לגבי הפעילות הזאת שמשק כספים סגור יכול להגיש לגביה - - -
ליאת גרבר: צריך גם יעילות, אנחנו לא יכולים לבדוק כל מלכ"ר ומלכ"ר.
ליאת גרבר: נקבע כלל אצבע.
יעקב ערן: חבר'ה, יש 30,000 מלכ"רים, מתוכם 1,200, או לא יודע כמה, מתוקצבים בדרך כזאת או אחרת.
יעקב ערן: אם רוצים לפתוח, זה משהו שאנחנו צריכים לדון בו, צריכים לחשוב עליו, צריכים לראות את המשמעויות שלו.
יעקב ערן: הלכנו על מסלול קיים של עופרת יצוקה, שהוא מסלול מיטיב, מסלול מתגמל, מסלול מאוד-מאוד לארג'י, יש פה מישהו שאפילו עשה את זה ברשות המסים, ואז יודע להגיד את זה, למרות שהוא עכשיו בצד השני.
יעקב ערן: זה מסלול מאוד מתגמל.
יעקב ערן: ובסופו של יום יש צורך בסופיות גם בתהליך הזה.
משה גפני: רבותי, לפני שאנחנו חוזרים לנוסח.
משה גפני: לגבי הנושא של המקדמות אני רוצה תשובה.
משה גפני: אני חוזר עוד פעם.
משה גפני: תהיו אתי - - -
יעקב ערן: אז - - -
משה גפני: אתה נלחם כאילו אתה בעל הבית של רשות המסים.
משה גפני: מחר אתה עוזב את רשות המסים, אתה בצד השני.
משה גפני: אני גם כן, אני נלחם כאילו אני יושב-ראש ועדת הכספים, מחר יכול להיות שאני לא, אבל אני הציבור.
משה גפני: ארבעה חודשים אני תושב באר-שבע או תושב אשדוד או אופקים, אני יכול להגיש בקשה.
משה גפני: בתוך 45 יום, אם אינני מקבל תשובה, מכיוון שבודקים את הבקשה שלי, או לא חשוב מה הסיבה, אני מקבל 50% מקדמה.
משה גפני: כעבור תקופה של שלושה חודשים, זאת אומרת, בעוד 45 יום נוספים, משרד האוצר לא נותנים לי תשובה לחלוטין.
משה גפני: לא כן, לא לא, לא חלקית, לא שולחים לי אפילו איזה נייר, כלום – בקשתי התקבלה, זהו.
משה גפני: את זה להוסיף לתקנות.
יעקב ערן: אני רוצה להעיר על זה.
יעקב ערן: ככל שאתה אומר - - -
משה גפני: לא נעבור לסעיף הבא בסדר-היום?
יעקב ערן: אתה לא רוצה לשמוע, אני לא אגיד.
משה גפני: רוצה.
יעקב ערן: בסדר, אבל הוספת תוספות משלך, שלא דובר עליהן.
יעקב ערן: נכון שיש היגיון רב להגיד שיש לך סד זמנים מסוים, אתה לא עומד בסד הזמנים, תתכבד ואל תשאיר את אותו אדם בלי כלום.
יעקב ערן: אתה אומר שזו תוספת משמעותית למה שהיה קודם.
יעקב ערן: אכן, תוספת משמעותית שלא היתה קודם לאפשר 50% באופן אוטומטי, אם לא נעשה אחרי 45 יום, אבל אתה לא יכול להגיד שאחרי שלושה חודשים.
יעקב ערן: אין דבר כזה, אין יכולת משפטית לעשות את זה.
שגית אפיק: למה.
שגית אפיק: זה קיים במיסוי מקרקעין.
שגית אפיק: כשהתביעה מתקבלת.
שגית אפיק: יש בכמה חוקים, גם במס הכנסה, גם במקרקעין.
יעקב ערן: זו השגה, זו לא תביעה.
יעקב ערן: זה שונה.
שגית אפיק: זה דומה מאוד.
יעקב ערן: חבר'ה, זה שונה לגמרי, זו השגה.
שגית אפיק: מסלול ירוק הוא לא מסלול אדום שאתה מוכיח נזק ממשי, זה הרבה יותר דומה להשגה.
יעקב ערן: אדוני היושב-ראש, הדבר הזה מקשה עלינו, הוא גם לא נכון במהותו.
יעקב ערן: מה כן?
יעקב ערן: קח עוד שלושה חודשים, אם לא נתת, אני אעניש אותך.
יעקב ערן: נתת 50%, עכשיו תן עוד 20%, תגדיל את השיעור שאתה צריך לשלם.
יעקב ערן: זה אני יכול להבין, אבל אל תגיד: בקשתך התקבלה אוטומטית אחרי שלושה חודשים.
יעקב ערן: אני באמת חושב שהוכחנו במלחמות האחרונות את הרצינות שלנו, את צורת העבודה שלנו, את הצורך שלנו להגיע כמה שיותר מהר לנפגעים.
יעקב ערן: אני חושב שראש העיר יודע להעיד על כך.
משה גפני: אתה מתקדם אתי, אתה הולך לראש העיר?
משה גפני: מה עכשיו ראש העיר?
יעקב ערן: אמרת "הציבור".
משה גפני: הציבור זה אני.
דוד רוטנברג: הרב גפני, יש בתקנות העיקריות.
יעקב ערן: גפני, זה משהו שהולך מאוד רחוק, הוא לא היה אף פעם.
משה גפני: הוא קיים בהרבה - - -
יעקב ערן: הוא לא , הוא לא, הוא לא היה.
יעקב ערן: הוא לא היה, זה משהו חדש לחלוטין.
יעקב ערן: הוא לא היה.
יעקב ערן: אתה רוצה, נעשה דיון על כל זה - - -
שגית אפיק: הוא לא היה במס רכוש, הוא קיים במקומות אחרים.
יעקב ערן: מה שחשוב לך זו התוצאה.
יעקב ערן: אם חשובה לך התוצאה, הוא יקבל את ה-50%, תן לו עוד 20% אחר-כך.
יעקב ערן: בואו נלך לתכלית, לא כדי לייצר לנו סתם בעיות שאנחנו לא יודעים להתמודד אתן.
יעקב ערן: זה תקדימי מבחינתנו.
יעקב ערן: אל תפתח אותנו בנקודה הזאת.
רמי אריה: יש מקרים שאנשים לא קיבלו החלטה שנתיים וחצי.
יעקב ערן: רמי, יש להם 50% שהם מקבלים, שזאת מקדמה, שלא היתה קודם.
משה גפני: אני לא מרשה.
משה גפני: אתה מנהל פה דיון שלא ברשותי.
משה גפני: אל תצביע, אני לא אתן.
משה גפני: זה לא עומד לדיון כזה.
משה גפני: הנושא הוא לא הוויכוח אתכם עכשיו.
משה גפני: השאלה מי שולט במדינה, האם רשות המסים או ועדת הכספים, זה דיון אחר לחלוטין.
יעקב ערן: בגלל שכפית עלינו את ה-50%, כפית עלינו - - -
משה גפני: סתם אמרתי, סתם.
משה גפני: אני בסך הכול עובד שלכם.
משה גפני: עובד שלכם...
יעקב ערן: זה בדיוק ההיפך, ואתה יודע את זה, אבל יש גבול.
משה גפני: אני מבקש לדעת מה הבעיה.
משה גפני: האם יש בעיה משפטית בזה?
יעקב ערן: אתה פותח אותנו למקום.
יעקב ערן: אם אתה מחפש - - -
משה גפני: אני לא מחפש.
משה גפני: אני רוצה שייכנסו למסלול של תשובות, זה הכול.
ספי זינגר: הפתרון שצריך להיות הוא זמני במהותו, כי השאלה זמנית.
ספי זינגר: בסופו של יום תתברר התביעה, ולכן לא מגיע לו והוא קיבל כסף, זה לא טוב, מגיע לו והוא לא קיבל כסף, זה גם לא טוב.
ספי זינגר: ולכן הפתרון של המקדמות והגדלת המקדמות שזה פתרון זמני במהותו, הוא לא מביא לפגיעה אמיתית, סופית, שמישהו מקבל כסף שלא מגיע לו.
ספי זינגר: לכן הפתרון צריך להיות זמני.