GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: ממשרד התמ"ת היה פה ממחקר ופיתוח, והוא אמר שבארצות הברית למשל כדי לשלב אוכלוסיות שונות בעבודה עושים תכניות מיוחדות, עושים דברים מיוחדים.
משה גפני: אפילו השאלונים, הוא אמר פה בעבודה, מותאמים לסוגי האוכלוסייה השונים.
משה גפני: מדינת ישראל לא עושה את זה.
לידיה לזנס: אנחנו כן עושים את זה.
משה גפני: עושים את זה?
משה גפני: רק אני לא יודע, זה הכול.
לידיה לזנס: בתחום התעשייה המסורתית שזה לגמרי מגזר שהוא יותר שמרני - -
משה גפני: מה זה "תעשייה מסורתית"?
משה גפני: זה הטקסטיל.
לידיה לזנס: הטקסטיל, המזון- - -
משה גפני: הצלחתם מאוד, דרך אגב.
משה גפני: הסינים מודים לכם על ההצלחה שלכם כאן.
משה גפני: היות שגרתי באופקים ואת הקריירה הציבורית שלי התחלתי במפעל "אופ-אר", מפעל הטקסטיל הגדול שהיה מפעל עוגן ביישוב, והוא נסגר מכיוון שהתחרות התחילה עם מדינות המזרח, אז אני הייתי רק מצטנע.
משה גפני: אבל אני שאלתי רק לגבי סוגי האוכלוסייה, ובסוגי האוכלוסייה המדינה לא עושה כלום.
משה גפני: רק סיסמאות.
משה גפני: מגיע ערב בחירות אז מגיעים השרים ואומרים, נשלב אותם.
משה גפני: באופן מעשי אין כלום.
משה גפני: חממות טכנולוגיות – אני בעד לאשר את זה, אני חושב שזאת תכנית טובה.
משה גפני: אני חושב שצריך לשלב אוכלוסיות נוספות.
משה גפני: חממות טכנולוגיות זה דבר ברמה גבוהה, הוא מצמיח מאוד, הוא רציני מאוד.
משה גפני: צריך לשלב את כולם ולא לתת למישהו - -
שכיב מוראד שנאן: שווה שנדע בקשר לזה מה התכנית שלהם, איפה הם הולכים להקים - -
משה גפני: התשובה היא, לפי מכרז.
לידיה לזנס: במכרזים, כן.
משה גפני: זאת תשובה עשר.
שכיב מוראד שנאן: אבל המשרד יכול לקבוע שהוא עושה מכרז - -
משה גפני: אז אמרתי את זה לשלום שמחון.
שכיב מוראד שנאן: מי שרוצה להקים במקום כלשהו, גם אם זה שלום שמחון שהוא אח שלי, והיום הוא קם משבעה, ואני משתתף בצערו - -
שכיב מוראד שנאן: - - אפשר לתקוע את התכנית עד שנבין איפה זה קורה.
משה גפני: אבל אתה לא יכול לתקוע תכנית של - - -
שכיב מוראד שנאן: נעשה רביזיה.
משה גפני: לא, אני לא.
שכיב מוראד שנאן: נעשה, נו.
משה גפני: לא, אני לא אעשה.
משה גפני: אנחנו מסכמים שאנחנו מאשרים את זה ולא מגישים רביזיה.
משה גפני: אנחנו נפנה לשר שמחון, ואנחנו נבקש ממנו שעם כל הכבוד למכרז – למשרד ממשלתי מותר לקבוע יעדים שהם יעדים ציבוריים שקופים עם יעד לאומי ברור.
משה גפני: ולא להוריד את הרמה.
משה גפני: בעד פנייה 663 – רוב
משה גפני: פניות 664, 645.
עודד דיסטל: אני מנהל המטה לקידום השקעות במשרד התמ"ת.
עודד דיסטל: הפנייה היא במסגרת התכנית של - - - תחליפי דלקים.
עודד דיסטל: הכסף הולך למטרות של שיווק וקידום התעשייה הישראלית ומשיכת השקעות זרות.
משה גפני: 300 אלף שקל?
עודד דיסטל: כן.
משה גפני: מה עושים עם 300 אלף שקל?
עודד דיסטל: עושים פעילות בתערוכה גדולה שמתקיימת בהולנד בתחליפי דלקים, ואנחנו מארחים בארץ את איגוד יצרני הבטריות האירופיים שהגיעו לפה ופגשו חברות ישראליות.
משה גפני: בעד פניות 644, 645 – רוב
משה גפני: פנייה 667
מנחם יחזקאלי: אני מנחם יחזקאלי ממשרד התמ"ת.
מנחם יחזקאלי: הפנייה נועדה להעביר הרשאות תקציביות לפיתוח אזורי תעשייה - -
מנחם יחזקאלי: - - שבהם שווקו מגרשים במחיר מלא למסחר ולפעילויות אחרות, ולכן האוצר מתקצב את זה בנוסף.
משה גפני: זאת אומרת אין הוצאה של המדינה, אלא זה מהכסף ששילמו.
משה גפני: בעד פנייה 667– רוב
משה גפני: המדען הראשי.
משה גפני: לאן היא הלכה?
משה גפני: יש כאן תקציבי המדען הראשי במשרד התמ"ת.
קריאה: אז למה היא הלכה?
רוחמה אברהם-בלילא: דווקא בפנייה שלה.
משה גפני: זאת הפנייה שלה.
מנחם יחזקאלי: אני יכול לעזור במשהו?
משה גפני: לך תקרא לה.
משה גפני: פנייה 669.
משה גפני: אה, זה - - - פנייה 670.
משה גפני: רשות השידור.
שכיב מוראד שנאן: פה אין משחקים.
שכיב מוראד שנאן: אני מתעקש, חבל לך על הזמן.
שכיב מוראד שנאן: אני מתנגד, ולא יעזור שום דבר.
רוחמה אברהם-בלילא: חכה רגע, תן לו להסביר.
שכיב מוראד שנאן: לא, אני לא נותן לו אפילו להסביר.
יוני בן מנחם: הוא רוצה למתוח לנו את העצבים.
קריאה: סמנכ"ל כספים.
משה גפני: מי נמצא מהאוצר?
מעין נשר: אני.
מעין נשר: אבל לא בקשר לזה.
משה גפני: זה לא חקלאות.
משה גפני: בבקשה, תסבירי.
מעין נשר: לא, אני לא יודעת.
משה גפני: לפני רשות השידור, מי מהאוצר מסביר את הפנייה הזאת?
מעין נשר: אין נציג של משרד האוצר - -
רוחמה אברהם-בלילא: אין נציג.
רוחמה אברהם-בלילא: שערורייה, הייתי אומרת, אדוני היושב ראש.
רוחמה אברהם-בלילא: מילא, רוצים לסגור את שאר כלי התקשורת, אבל גם את רשות השידור?
רוחמה אברהם-בלילא: לאן הגענו?
שכיב מוראד שנאן: אין מי שיסביר את הפנייה?
מעין נשר: לא הגיע נציג.
מעין נשר: זאת טעות?
קריאה: לא הייתה שום טעות.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב ראש, אין נציג לאוצר להסביר את הפנייה הזאת.
יוני בן מנחם: אפשר לאשר את זה בלי האוצר.
יוני בן מנחם: הם מנסים כבר כמה זמן למשוך את זה.
משה גפני: מי באוצר צריך להציג את זה?
יוני בן מנחם: אגף תקציבים.
משה גפני: תתקשרי ליעל מבורך, ואני מבקש שהיא תבוא.
רוחמה אברהם-בלילא: למה אנחנו צריכים להתחשב בהם עכשיו, לדחות את זה?
רוחמה אברהם-בלילא: בואו נעביר להם את זה וזהו.
משה גפני: בסדר, אני לא הולך הביתה.
משה גפני: אבל עם כל הכבוד למשרד האוצר, שיעמוד פה מולנו.
משה גפני: אני לא הולך הביתה, הכול בסדר.
שכיב מוראד שנאן: אפשר לפרוטוקול להגיד שזה זלזול?
משה גפני: לא, אנחנו עוד לא בפרוטוקול, אנחנו קודם כל מדברים איתם.
טמיר כהן: תחזור לפנייה 668, המדען הראשי.
טמיר כהן: היא חזרה.
משה גפני: סגנית המדען הראשי, פנייה 668.
לידיה לזנס: מדובר כאן בשינויים פנימיים, הסטות בין סעיפי התקציב, הפחתה של 1 מיליון שקל בתכנית אחת לטובת תקנה לביצוע ביקורת פרויקטים.
לידיה לזנס: מדובר בעצם על כניסה של מספר תכניות בלשכת המדען הראשי שמצריכות העסקה של בודקים מקצועיים ובדיקת התכניות השונות בהתאם לכללים.
לידיה לזנס: זאת הבקשה.
משה גפני: בעד פנייה 668 – רוב
משה גפני: פנייה מספר 669.
לידיה לזנס: זאת אני?
לידיה לזנס: פשוט לא הכינו אותי לזה מראש, אבל אני מכירה את התכניות.
לידיה לזנס: מדובר כאן - -
משה גפני: רק שנייה, מתחיל לעצבן אותי כל העניין הזה.
משה גפני: מי ממשרד האוצר צריך להציג את זה?
משה גפני: אני עוצר את הישיבה, אני מבקש שמשרד האוצר יגיע לפה.
מעין נשר: הוא יגיע.
מעין נשר: - - - של חקלאות, ואז תעצור.
רוחמה אברהם-בלילא: אני ממילא אעצור לך את חקלאות.
משה גפני: אנחנו עושים הפסקה של עשר דקות.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לי עוד מעט ישיבת סיעה.
משה גפני: אז מה את מציעה לעשות?
משה גפני: זה לא בסדר הדבר הזה.
לידיה לזנס: אני אציג את זה, אני מכירה את זה.
מעין נשר: אני קוראת לכולם.
משה גפני: מה זה, אתם עובדים במשרד האוצר.
משה גפני: יש לכם חופש?
משה גפני: יש לכם פגרת בחירות?
רוחמה אברהם-בלילא: יש להם פריימריס.
מעין נשר: אני באמת לא יודעת להסביר.
משה גפני: את מה את לא יודעת להסביר, את החופש במשרד האוצר?
מעין נשר: למה חבריי לא נמצאים.
מעין נשר: אני שולחת לכולם את ההודעות הנזעמות, אני מקווה שהם יגיבו.
טמיר כהן: לא צריך, הם קיבלו את ההזמנה בצורה מסודרת.
רוחמה אברהם-בלילא: אולי שיסבירו לנו מרשות השידור מהי תכנית ההבראה שאמורה להיות.
רוחמה אברהם-בלילא: עד שהוא יסיים לדבר אני מניחה שזה ייקח בין חמש לשבע דקות, ואם הם לא יגיעו אז נצביע וזהו.
רוחמה אברהם-בלילא: היא ביקשה עשר דקות, וכבר עברו מאז שלוש דקות, אדוני.
רוחמה אברהם-בלילא: ב-14:30 יש לנו ישיבות סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא: גם יומנו באיזשהו אופן – אתה יודע, אנחנו מנסים להשתדל לפי פקידי האוצר, אבל גם לזה יש גבול.
יוני בן מנחם: יושב ראש הוועדה הנכבד מודע לסחבת שהם עושים בכוונה.
יוני בן מנחם: אנחנו כבר עם הלשון בחוץ.
שכיב מוראד שנאן: רק בגלל היושב ראש המכובד שכולנו אוהבים אותו, אנחנו אפילו לא רוצים הסבר, ואם זה יועיל לו אנחנו מאשרים לו את זה במחאה כנגד האוצר.
משה גפני: יש גם כבוד של הוועדה.
משה גפני: לא, אנחנו נאשר את זה היום.
משה גפני: יש כבוד של הוועדה.
משה גפני: מה זה, משרד האוצר חושב שאנחנו עובדים אצלו?
רוחמה אברהם-בלילא: הוא לא חושב, הוא בטוח.
שכיב מוראד שנאן: בוא נאשר את רשות השידור ונעצור להם הכול.
משה גפני: אין לך מה לעצור הכול.
משה גפני: היא תהרוג אותך עכשיו כי מה שנשאר זה חקלאות.
מעין נשר: אני לא אהרוג אף אחד.
משה גפני: היא לא מתכוונת להרוג אותך.
מעין נשר: זה פלילי.
שכיב מוראד שנאן: פיזית לא, אבל - -
משה גפני: היא יכולה, היא רק אומרת שזה פלילי.
משה גפני: יכול להיות שנשנה את החקיקה בשביל זה.
מעין נשר: הם מוסרים שיש נציגה של משרד התמ"ת, והם שלחו אותה במקומם בשביל להציג את הדברים האלה, צוות מו"פ.
מעין נשר: רשות השידור, דיברתם עם יעל, נכון?
משה גפני: היא לא דיברה עם יעל.
טמיר כהן: זה לא עובד ככה.
טמיר כהן: זה אמור לעבוד יותר מסודר, ועשינו מה שצריך.
מעין נשר: צודקים לגמרי.
טמיר כהן: תשאירי את זה לנו.
משה גפני: תסבירי את המו"פ.
משה גפני: אני אומר לך, אם לא העובדים של רשות השידור, הייתי נועל את הישיבה.
משה גפני: אתם לא יכולים לתאר לעצמכם, זה לא מתנהל בצורה כזאת.
שכיב מוראד שנאן: הרב גפני, תן לו הכבוד.
רוחמה אברהם-בלילא: תן לו הכבוד להסביר.
יוני בן מנחם: אנחנו סומכים על כבודו שהוא מודע לכל התרגילים שעושה האוצר.
שכיב מוראד שנאן: הרב גפני, מה שרשות השידור לא נותנת לי אני מקבל היום בערוץ הכנסת.
שכיב מוראד שנאן: בעוד כמה דקות אני צריך ללכת לשם לפאנל לריאיון ולא נעים לי - - -.
שכיב מוראד שנאן: הם נותנים מתנה.
שכיב מוראד שנאן: חברי כנסת לא יהודים לא מקבלים בעברית שום דבר.
שכיב מוראד שנאן: בערבית, ברוך השם, יש קצת, אז לוקחים אותנו מדי פעם.
משה גפני: זה לא הדיון בכלל.
אמיר גילת: אדוני, הנושא גם עלה בישיבה קודמת של הוועדה עם סכום אחר, מגוחך.
משה גפני: היה 39 מיליון.
רוחמה אברהם-בלילא: אם אתה רומז על היעלמות באופן עקבי בכל מה שקשור לרשות השידור - -
אמיר גילת: הדברים מדברים בעד עצמם.
אמיר גילת: אדוני, כמו שאתה יודע, האישור של הוועדה היום הוא המשוכה האחרונה - -
משה גפני: אני מכיר את זה לפני ולפנים.
אמיר גילת: אני יודע.
משה גפני: משרד התמ"ת, בבקשה.
לידיה לזנס: מדובר בתכנית חדשה בהיקף של 40 מיליון שקל שמיועדת בעצם לחברות הזנק, חברות מתחילות ללא הכנסות, שעיקרה הצטרפות גם של משקיעים פרטיים או בעצם מה שייתן מענה למשבר שקיים היום בשוק ההון.
לידיה לזנס: התכנית מיועדת לאותן חברות קטנות.
לידיה לזנס: היא תינתן כאישור רב-שנתי של מקסימום עד שנתיים בהיקף שלא יעלה על 5 מיליון שקל לתכנית.
רוחמה אברהם-בלילא: ומה זה אומר, שהכסף ניתן כהלוואה, כמימון ביניים?
לידיה לזנס: זה בהתאם לכללים של תכניות המדען הראשי.
לידיה לזנס: במידה שיש לה הכנסה החברות האלה מחויבות בהחזר המענק מסך המכירות.
לידיה לזנס: לפני מספר דקות הצגתי הכנסות של 160 מיליון שקל, אז התעשייה מחויבת בהחזר תמלוגים למדען הראשי בגין כל מכירות ממוצרי מו"פ שמתקבלים.
משה גפני: בעד הפנייה – רוב
משה גפני: רשות השידור – תגידו אתם ותכף נראה מה עושים עם זה.
ערן הורן: אני סמנכ"ל כספים.
ערן הורן: ב-5 באוגוסט נחתם הסכם למימון הרפורמה ברשות השידור שבו כנגד מקורות מימון - - - מחייב תהליך של רפורמה שבמסגרתו יש יעדים מוגדרים: הגדלת ההוצאה על רכש - - - בהדרגה עד לרמה של כ-200 מיליון שקל בשנה, החלפה ושיפור של כל התשתית הטכנולוגית, פרישת עובדים וכן הלאה.
ערן הורן: מבחינת מקורות המימון 80 מיליון שקל זה סכום מענק שהוועדה אישרה 39 מיליון שקל שהשלימו את הסכום הזה לתקנה.
ערן הורן: שני מקורות נוספים זה הלוואה כנגד נכסי נדל"ן שהרשות מסרה למדינה, של 290 מיליון שקל; והלוואת רפורמה של 240 מיליון שקל – סך הכול 530 מיליון שקל שזאת הבקשה שמונחת פה לתקצוב והרשאה להתחייב.
ערן הורן: ההלוואות יימשכו על פני תכנית הרפורמה שתימשך בחמש השנים הקרובות, ואנחנו מעוניינים להתחיל אותה ב-1 בדצמבר 2012.
שכיב מוראד שנאן: כל מילה בסלע.
משה גפני: אני רוצה להגיד לחברי הוועדה – לא היה דבר כזה.
משה גפני: זאת אומרת זאת הפעם הראשונה שאני נתקל בתופעה הזאת.
משה גפני: רשות השידור, עם כל הכבוד, הוא גוף חיצוני, הוא לא משרד ממשלתי.
משה גפני: משרד ממשלתי צריך להציג את זה.
משה גפני: האמת היא שמשרד האוצר צריך להציג את זה.
משה גפני: משרד האוצר לא מגיע להציג את זה.
משה גפני: מדובר פה על רפורמה שתיגע בעניין של שכר של עובדים.
משה גפני: אני אומר לכם, לא היה דבר כזה, והוא דבר חמור.
משה גפני: אני יכול להמתין.
משה גפני: יש לי בעיה כי אם אתה הולך לישיבת סיעה, ואת הולכת לישיבת סיעה, ואני אשאר לבד, אני לא אצביע בעד זה, אני נמנע בגלל הסיפור של שבת, ואני אחכה שמישהו מכם יצביע.
משה גפני: הם סיבכו אותי פה עכשיו לגמרי.
משה גפני: איזה משרד אוצר יש לנו פה במדינה?
שכיב מוראד שנאן: האמת, הייתי מת להבין במה דברים אמורים כי אם זה נוגע לנושא של כוח אדם וכל הדברים האלה - -
משה גפני: ודאי שזה נוגע לכוח אדם.
משה גפני: לא יהיו משכורות לשלם.
משה גפני: מי זה סמנכ"ל הכספים?
משה גפני: אם אין רפורמה, אתם יכולים לשלם משכורת לעובדים?
רוחמה אברהם-בלילא: הסוגיה העיקרית היא שהוא התחיל את הדברים שלו בכך שהם הגיעו לסיכום ב-5 באוגוסט.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו היום כבר חודשיים וחצי אחרי.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת עברו הרבה מאוד ימים באמצע שביניהם הם הגיעו עד קצה גבול היכולת.
משה גפני: אני יודע, האוצר דיבר איתי.
רוחמה אברהם-בלילא: נו, אז?
משה גפני: בשביל מה הביאו 39 מיליון?
משה גפני: למה לא הביאו את זה עם ההעברה הכוללת?
ערן הורן: אני לא יכול לענות על השאלה למה זה לא הובא כמקשה אחת.
ערן הורן: יש מספר מקורות מימון – ב-39 הוסט התקצוב של המענק, ויש עוד שתי הלוואות שכרגע הם 530 שהוועדה מתבקשת לאשר.
ערן הורן: לשאלתך, מה יקרה אם הרפורמה לא תתממש?
ערן הורן: רשות השידור לא תוכל לעמוד לא במחויבויות שלה בחוק, שזה סדר גודל של 75 מיליון שקל ב-2013, לא לעמוד בהתחייבויות שלה של שיווק תשתיות וגם בתזרים השוטף בסופו של דבר אנחנו ניאלץ לעצור.
שכיב מוראד שנאן: אמיר, למה לדעתך הם לא באו?
רוחמה אברהם-בלילא: יש איזושהי התנגדות עקרונית להסכם?
אמיר גילת: לא, יש פה מסמך חתום על-ידי גל הרשקוביץ, ראש אגף תקציבים.
אמיר גילת: הוא חתום על הבקשה.
אמיר גילת: אתמול היו לנו מגעים עם ההסתדרות, הם בעד ההסכם – כולם בעד ההסכם.
אמיר גילת: ההסכם חתום.
אמיר גילת: האוצר חתום על ההסכם.
אמיר גילת: גם צד ג', מנהל מקרקעי ישראל, שאמור לקבל חלק מהנכסים, חתום.
אמיר גילת: זה רק עניין של - - -
שכיב מוראד שנאן: אם שר האוצר רוצה לתקוע את זה מטעמים לא מובנים אני לא מבין.
שכיב מוראד שנאן: בבקשה, תצביע.
שכיב מוראד שנאן: זה שהם קיבלו הזדמנות לבוא ולהסביר את הדברים ולא באו זה לא אומר שאנחנו צריכים להרוס עוד מוסד במדינה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: מה הטיעון המרכזי שלהם?
רוחמה אברהם-בלילא: למה הם לא באו?
טמיר כהן: הם לא מסבירים.
אמיר גילת: הם גם כותבים פה בבקשה שזה בהתאם להסכם המימון בין האוצר לבין רשות השידור.
יוני בן מנחם: הם לא יכולים גם לנהל את ועדת הכספים.
יוני בן מנחם: מספיק הם מנהלים חצי מהמדינה - -
משה גפני: טוב, רבותיי, אני מחליט כדלהלן.
משה גפני: יכול להיות שיש פה כוונות, יכול להיות שאין כוונות, יכול להיות שזאת סתם עצלנות, אני לא יודע מה.
משה גפני: הנושא של הרפורמה צריך להיות מאושר, הוא מאושר, הוא חתום.
משה גפני: אנחנו נצטרך לעשות סנקציות על משרד האוצר בדברים אחרים, דברים שיהיו חשובים להם.
משה גפני: תרשמו שאנחנו חייבים להם.
משה גפני: מספר פנייה לוועדה 670.
משה גפני: חשוב לי העניין הזה משום שחשוב לי מאוד גם העניין של העובדים, עם כל הבעיה שיש לי בעניין.
משה גפני: אני כועס עד לשמים על משרד האוצר.
משה גפני: בוועדת הכספים אנחנו נוהגים לשלם למשרד האוצר במזומן, ואני אשלם להם במזומן, לא בהרשאה להתחייב, כמו הפנייה הזאת.
משה גפני: בעד פנייה 670 – רוב
משה גפני: אין מתנגדים, אני נמנע.
משה גפני: תודה רבה, שיהיה לכם בהצלחה.
יוני בן מנחם: תודה רבה, אדוני.
משה גפני: חקלאות.
משה גפני: פניות 673-671.
שכיב מוראד שנאן: הרב גפני, לא הגשנו רביזיה על הקליטה, מה פתאום.
משה גפני: הגשנו.
רוחמה אברהם-בלילא: הגשת, אתה רצית.
מעין נשר: הפנייה נועדה להעביר סך של 4,109,000 שקלים מתקציב התמיכות של משרד החקלאות לתקציב הפעולות של משרד החקלאות לצורך תקצוב תשתית מחקר במנהל המחקר וגם להשקעות במערך המחשוב של המשרד.
מעין נשר: בנוסף לכך הפנייה נועדה לערוך שינויים פנימיים בתקציב המשרד, לבקשתו.
משה גפני: בעד פניות 673-671 – רוב
משה גפני: 681, 682 – חינוך.
אורי שומרט: הפנייה נועדה להעביר 5.5 מיליון ₪ מהתקציב השוטף של משרד החינוך, סעיף 20, לסעיף 60 שהוא סעיף הפיתוח לטובת חידוש מבני חינוך.
אורי שומרט: בנוסף לכך הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב המשרד.
אורי שומרט: עיקר השינויים זה העברת מזומן בתוך סעיף 60 בהתאם לביצוע בפועל.
אורי שומרט: יש תקנות שיש בהן עודף ביצוע, יש כאלה שיש בהן תת ביצוע, ולשם כך נועדה הפנייה.
משה גפני: בעד פניות 681, 682 – רוב
משה גפני: שלום, אני פותח את הישיבה בנושא שינויים בתקציב לשנת 2012.
משה גפני: אני מתחיל בפנייה שנשמטה מהחוברת ועכשיו הביאו אותה, שמספרה 563–564.
משה גפני: מי מסביר את הפנייה הזאת לפני שאנחנו עוברים לשר?
צור אגזאן: פנייה זו נועדה לתקצוב סך של 35 מימון עבור מימון תמיכה ובנייה רוויה, בהתאם להחלטת ממשלה מ-19 בפברואר.
משה גפני: אני מודה לך שנענית לבקשתנו להופיע בוועדה.
משה גפני: אני מבקש להגיד לך, אדוני השר, ולחברי הוועדה, שנושא הקבורה הרוויה הוא נושא שדנו עליו כבר פעמים רבות וגם היה דיון בוועדת הפנים של הכנסת, בראשותו של חבר הכנסת אמנון כהן.
משה גפני: יש משפחות ואנשים רבים שכאשר יקירם נפטר מבקשים לקבור אותו בקבורת שדה.
משה גפני: אין פתרון לעניין הזה, על אף שיש מחקר שנעשה על-ידי איגוד חברות קדישא בעניין הזה.
משה גפני: שמואל סלבין עשה את המחקר הזה, הוא טוען שזה גם היה עולה פחות במקומות שאינם צפופי אוכלוסין, במקומות מרוחקים, במקומות שאי אפשר לבנות בהם בנייני מגורים – ליד שדה תעופה, מתחת למתח גבוה.
משה גפני: אני יודע שיש אנשים רבים שפונים אליי ואומרים שהם מבקשים לרכוש קבורת שדה והממשלה לא נותנת פתרון.
משה גפני: הממשלה הולכת לפתרונות הכי נוחים מבחינתה, שבסופו של דבר יעלו יותר כסף למדינה, לא ינצלו את עתודות הקרקע שבהן אי אפשר לעשות דבר אחר, והנושא לא מתקדם, אבל בעיקר הנושא של שירות לאזרחים.
יעקב מרגי: כבר מ-2002 הממשלה התחילה לדון בקבורה רוויה.
יעקב מרגי: באוגוסט 2004 הממשלה קיבלה החלטה שכל הקצאה חדשה לקבורה או כל בית עלמין חדש שיוקם, לפחות 50% משטח בית העלמין יהיה מיועד לקבורה רוויה, קבורה רבודה – מי שלא מבין, זו קבורה בקומות - בכל מיני שיטות שהומצאו לאחרונה כדי לנצל את הקרקע בצורה מיטבית.
יעקב מרגי: קיבלתי את המשרד עם עובדות קיימות.
יעקב מרגי: יש מצוקת קבורה, במיוחד בגוש דן.
יעקב מרגי: אם לא היו נעשים מהלכים בשלוש השנים האחרונות היינו מוצאים את עצמנו בוועדת חקירה ממלכתית ששואלת איך זה שאין מקומות קבורה בחלק גדול של הארץ.
יעקב מרגי: גוש דן נותן מענה של מעל 30% מכלל הקבורה בארץ.
יעקב מרגי: היום המצוקה היא בעיקר בגוש דן, אחר כך המצוקה מתפתחת היום לאזור ירושלים וסובב ירושלים.
יעקב מרגי: מצאנו מציאות שכמעט כל היישובים של סובב ירושלים נסמכו על שולחנן של חברות קדישא בירושלים והיום, כשיש מצוקה לחברות הקדישא בירושלים, אותם יישובים, אותם אזרחים נתקלים בסירוב אפילו.
אורי אריאל: למה במעלה אדומים אין בית קברות?
יעקב מרגי: כי לא פעלו שיהיה להם בית קברות.
יעקב מרגי: אני יכול לחדש לך שלפני מספר חודשים התקיים דיון אצלי והם בשלבי תכנון מתקדמים, הם בהידברות עם המשרד לקראת הקמת בית עלמין באזור מישור אדומים.
יעקב מרגי: יש קצת מחלוקת עם הרבנים, שרוצים במקום אחר.
יעקב מרגי: אבל בעיקרון זה הולך למישור אדומים.
יעקב מרגי: יחד עם העירייה אנחנו מתקדמים בסוגיה הזו.
משה גפני: מה לגבי קבורת שדה?
משה גפני: ועדת החקירה תהיה על זה.
יעקב מרגי: כפי שאמרתי, המצוקה היא בגוש דן ובאזור ירושלים, שם יש קבורה רוויה.
יעקב מרגי: באזור חיפה והקריות יש בית עלמין אזורי בתל רגב ששם קוברים בקומות.
יעקב מרגי: מי שמסתובב שם יכול לראות עיר יפהפיה, בניינים עטופי אבן, אבל מאוד שקטה – זה בית עלמין אזורי שקבורים שם בקומות, אם אני לא טועה, כבר כמעט 30,000.
יעקב מרגי: זה אסתטי, זה יפה, אבל כפי שאמר יושב-ראש הוועדה זו עדיין גזירה שלא כל הציבור יכול לעמוד בה.
יעקב מרגי: אנחנו מקבלים פניות מכל מיני אוכלוסיות.
יעקב מרגי: רבותי, זה לא אופייני לא רק לחרדים ולא לאתיופים, למרות שזה בא משם בעוצמות.
יעקב מרגי: אנחנו נתקלים בפניות מכל חלקי הציבור, שהעניין הזה מנטלית, רגשית לא עובד להם.
יעקב מרגי: מי שזוכר, בשנה האחרונה יצאנו בקמפיין כדי להכניס את זה לתודעה, כדי שזה לא יהיה קשה לציבור.
יעקב מרגי: זה קצת שיפר את המצב.
יעקב מרגי: כמשרד, אנחנו ערים למצוקה.
יעקב מרגי: אנחנו יודעים גם בעובדה שהציבור החרדי, בחלקו הגדול - - -
משה גפני: לא, לא, לא רק הציבור החרדי.
יעקב מרגי: לא סיימתי.
יעקב מרגי: חלקו הגדול של הציבור החרדי לא ייקבר בקבורה בקומות.
יעקב מרגי: כמעט כל האוכלוסייה האתיופית מגייסים כספים שאין להם כדי לרכוש חלקות בסכומים אסטרונומיים בקיבוצים ובכל מיני מקומות, כדי לא להיקבר בקומות.
יעקב מרגי: אנחנו מודעים לכך.
יעקב מרגי: אמנם היתה החלטת ממשלה, אבל כפי שאומר גפני: עם כל הכבוד, אז מה אם הממשלה החליטה?
יעקב מרגי: נכון, זה אנשים החליטו.
יעקב מרגי: צריך לבחון את ההחלטה.
יעקב מרגי: קיבלתי את הקריאה של חבר הכנסת גפני, יושב-ראש הוועדה, ובשנתיים האחרונות כבר קיימנו דיונים.
יעקב מרגי: אנחנו מחפשים אלטרנטיבות.
יעקב מרגי: רק לפני כחודשיים ישבתי גם עם מינהל התכנון אצלי במשרד, לפני כינוס ועדת השרים לענייני קבורה, ואמרתי להם שעם כל הכבוד לתמ"א 19, שמחייבת וכותבת את המפרט של בתי העלמין החדשים והחלקות החדשות, אנחנו נצטרך לפתוח את זה ולתת מענה לקבורת שדה.
יעקב מרגי: נכון, זה לא יהיה בגוש דן, במקומות ששם הקרקע יקרה.
יעקב מרגי: נצטרך למצוא בסובב ירושלים ובמקומות שבהם יש קרקעות כלואות, קרקעות שלא מיועדות לשום דבר, שלא יפגעו בנוף הביוספרי של אזור בית שמש ולא בנגב באזורים המיועדים לנוף או פיתוח, אבל יש מקומות שאנחנו יודעים להצביע עליהם, שבמאות השנים הקרובות לא יהיה בהם שום דבר ואפשר לייעד אותם לקבורה.
יעקב מרגי: אפשר לעשות את זה עם הטמעה בנוף.
יעקב מרגי: אנחנו בתהליך של עבודה.
יעקב מרגי: לא יכול לומר שיש פתרונות.
יעקב מרגי: קיימתי דיונים מספר עם ראש מועצה אזורית בנגב, אני מנסה לאתגר אותה לכך.
יעקב מרגי: היא מנסה לעזור לי ולמצוא בשטח המועצה שטחים כאלה.
יעקב מרגי: אם רוצים לדעת, זו מועצה אזורית בני שמעון.
יעקב מרגי: יש שם ראש מועצה מאוד פרקטית, שמרימה את הכפפה.
יעקב מרגי: אין לה פתרונות עדיין.
יעקב מרגי: ביקשנו גם ממינהל התכנון שיצביע לנו על מקומות, שנוכל להביא תיקון להחלטת הממשלה שעל מקומות כאלה לא תחול החלטת הממשלה של 50% קבורה רבודה.
משה גפני: דיברת על ועדת חקירה בעניין, לפי מה שאני הבנתי, גם מהמחקר של שמוליק סלבין, שזה הון תועפות.
משה גפני: הבניינים הגדולים הללו עולים הרבה מאוד כסף.
משה גפני: מה שאנחנו מאשרים פה זה חלק לא גדול של כסף שמשקיעים בעניין הזה.
משה גפני: יש מקומות, אפילו באזור המרכז, מקומות שבהם יש שדה תעופה – זה מה שמופיע במחקר שלו, ואני יודע את זה גם בלי המחקר – שזה עולה הרבה פחות.
משה גפני: הקרקעות הללו לעולם לא ינוצלו, כדי לנצל אותן יצטרכו להעביר את נמל התעופה בן-גוריון.
משה גפני: אני לא אומר במרכזי האוכלוסייה, אבל יש ציבורים שלמים שהיו מוכנים לקבורת שדה גם אם זה במרחק נסיעה.
משה גפני: אנחנו לא נמצאים במדינה כזאת גדולה, אנחנו רואים שיש שטחים ריקים שלעולם לא בונים שם.
משה גפני: אז אם תהיה ועדת חקירה, כשהמחקר הזה יתפרסם יתברר שהממשלה שגתה בהחלטה שלה, גם מבחינה כספית, גם מבחינה תקציבית וגם מבחינת שירות לציבור.
משה גפני: לכן אני חושב שזה התפקיד שלך, כשר לשירותי דת.
משה גפני: אני שמח שאתה אומר שאתה מטפל בעניין הזה, גם אני מוכן להירתם לזה כי אני חושב שזה שירות לאזרח, ואני מציע שנקדם את העניין הזה.
משה גפני: זה שירות שצריך לתת לאוכלוסייה.
יעקב מרגי: אין ספק, אני מצטרף לזה.
יעקב מרגי: יש הכרה, זה עלה בדיונים, אני מקווה שנוכל להביא את זה לגמר מעשה.
יעקב מרגי: אם הזכרת את העלויות - למזלנו, היו קרנות פיתוח לחברות הקדישא החזקות של גוש דן, חברה קדישא תל-אביב וחברה קדישא הכללית בירושלים.
יעקב מרגי: אם לא היתה להן קרן פיתוח משלהן גם התמיכה שאנחנו מעבירים לא נושקת אפילו ל-50% מהעלויות.
משה גפני: אבל גם הכסף הזה הוא כספי ציבור.
יעקב מרגי: ודאי, וזה מיועד לפיתוח.
יעקב מרגי: אנחנו משעבדים את קרנות הפיתוח של אותם בתי עלמין ואחר כך אנחנו שואלים למה חברות קדישא לא מטפחות את בתי העלמין שלהן ולמה הם לא ירוקים ולא נקיים.
יעקב מרגי: המדינה, פרט לתמיכות האלה שהשנה אנחנו מדברים על קבורה רבודה, לא מתקצבת קבורה, חוץ מדמי הקבורה של יום הקבורה.
יעקב מרגי: חשוב לדעת את זה.
יעקב מרגי: אין תקציב פיתוח לבניית בתי עלמין.
עתניאל שנלר: רכישת הקרקע נכנסת לקרנות.
יעקב מרגי: כן, זה מתוך הקרנות.
משה גפני: רבותי, מספר פנייה לוועדה 563–564.
משה גפני: נמנעים - 1
משה גפני: תודה רבה, הפנייה אושרה.
עתניאל שנלר: מותר לשאול למה אדוני נמנע?
משה גפני: אני מדבר פה שעתיים, אף אחד לא מבין מה אני אומר?
משה גפני: הסברתי – אני לא רוצה לעכב את זה, בגלל שאי ברירה, אבל אני לא רוצה להצביע בעד זה.
משה גפני: אני חולק על הממשלה הזאת.
משה גפני: אנחנו עוברים לנציב שירות המדינה, פנייה 578.
אלכס קגנוב: הפנייה נועדה לביצוע שינויים פנימיים בתקציב הנציבות בסך של כ-6 מיליון שקלים, בעיקר לתגבור תקציבי התפעול של הנציבות עקב רפורמה ותעדופים פנימיים של נציבות שירות המדינה.
משה גפני: בבקשה אדוני, נציב שירות המדינה.
משה גפני: אני מודה לך שנענית לבקשתנו להשתתף בישיבה.
משה גפני: האם אתה יכול להסביר לנו את הפנייה הזו?
משה גפני: קודם כול, אני רוצה לברך אותך.
משה גפני: אתה פעם ראשונה כאן כנציב שירות המדינה.
משה גפני: כבר בירכתי אותך בשיחות פרטיות, ואני רוצה לברך אותך על התפקיד.
משה גפני: זה תפקיד מאוד חשוב, אפשר לעשות הרבה דברים.
משה גפני: אפשר, למשל, לשלב ערבים בשירות המדינה אם רוצים.
משה גפני: לא תמיד רוצים, אבל אפשר לשלב ערבים.
משה גפני: לא כולם משולבים בשירות המדינה - ערבים לא מספיק, וגם נשים במשרות הבכירות.
משה דיין: הבקשה הזו היא לא לתוספת תקציבית אלא להעברות פנימיות.
משה דיין: בתקציב התפעול אנחנו גירעוניים.
משה דיין: הסיבות נובעות משיטת התקצוב הבסיסית, אבל גם מהיום שנכנסתי התחלף דיסקט אבל לא תקציב.
משה דיין: לדוגמה, יותר השקעה במערכות המחשוב ובניית תשתיות לקראת רפורמה, שזה לא הנושא כאן אבל התשתיות לרפורמה זה יותר מומחים ויותר מחשוב.
משה גפני: מה זו הרפורמה?
משה דיין: רפורמה בניהול ההון האנושי.
משה דיין: היא כוללת כמה ראשי פרקים: הפיכת הנציבות לגוף מטה תורתי – מה שהיא לא בדיוק היום.
משה דיין: גוף מטה שקובע את התורה ויש לו מנגנוני בקרה.
משה דיין: היום הנציבות עוסקת הרבה בשוטף.
משה דיין: זה יצריך ביזור סמכויות למשרדי הממשלה, נושא שמטופל גם בהקשרים אחרים, כמו הגברת המשילות והעצמת הניהול של המנכ"לים, וגם לטפל במנגנוני ניהול כוח אדם בסיסיים כמו סוגיות של רוטציה, ניהול קריירה, עתודות ניהוליות, טיפוחו סגל בכיר ועוד.
משה דיין: זה נושא ארוך.
משה גפני: לא הזמנו בשביל ההעברה הזו, שהיא חשובה כשלעצמה, אלא יותר בשביל התורה שעליה אתה מדבר.
משה גפני: אמרת כמה מילים שלא הבנתי: מה זה "חיזוק המשילות"?
משה דיין: יש טענה ידועה של מנהלים כללים ואפילו שרים שהרגולטורים הפנים-ממשלתיים לא נותנים להם לעבוד.
יעקב אדרי: חשבים, יועצים משפטיים וכו'.
יעקב אדרי: עברנו את זה.
משה דיין: בתחום שלי, של ניהול משאבי אנוש, על כל דבר צריך ללכת לנציבות ולקבל אישור ולהיות נתונים לחסדיהם.
משה דיין: ואז אומרים, לפעמים בצדק: נתנו לי הרבה אחריות אבל מעט סמכות.
משה דיין: הרעיון הוא להגביר במאזן הזה את הסמכות.
משה דיין: כלומר, הרבה דברים שהיום הגורם המאשר הוא הנציבות, אנחנו רוצים לבזר סמכויות לשטח, להנהלות של המשרדים.
משה דיין: הביזור הזה מצריך פיתוח תורה, האחדת כללים - - -
משה גפני: זאת אומרת, אם יש יועץ משפטי במשרד והשר והמנכ"ל רוצים לקדם מדיניות שאתה עם באו למשרד, בשביל זה נבחרו על-ידי הציבור, והיועץ המשפטי מתערב – לא בדיוק בדברים חוקתיים או חוקיים – או חשב או לא חשוב מי, איך אתם מתערבים בעניין הזה?
משה דיין: אני מדבר בגזרה שלי, של נציב שירות המדינה.