GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שגית אפיק: הוא מביא חבילה של 3 דברים: של ההסמכה - - בעצם אתה מבקש לפצל מתיקון מס' 15 להשקעות משותפות את הנושא של דמי ניהול ובתוכו אתה רוצה ליצור תיקון בחוק השקעות משותפות.
שגית אפיק: "בסעיף 80, אחרי סעיף קטן א' יבוא: א1 שר האוצר, לפי הצעת הרשות ולאחר התייעצות עימה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע את הסכומים או השיעורים המרביים של שכר מנהל קרן כאמור בסעיף קטן א', לרבות הוספה כאמור בסעיף 42ג'".
משה גפני: מה זה מנהל קרן?
שגית אפיק: מנהל קרן נאמנות.
משה גפני: אני מציע לאשר את זה אני רוצה להסביר.
גאלב מג'אדלה: הבנו, מספיק, זה ברור.
משה גפני: מי בעד אישור הפיצול של הסעיף הזה מהחוק של ניירות ערך, ירים את ידו?
שגית אפיק: הצעת חוק, תיקון מס' 15 להשקעות משותפות.
משה גפני: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין הפיצול אושר.
משה גפני: אני מקריא את הסעיף שאת הקראת.
שגית אפיק: זה תיקון לסעיף 80.
דניאל אילון: אני רק מבקשת שבסעיף ההסמכה תהיה התייחסות גם לשכר הנאמן.
שגית אפיק: זאת אומרת, שכר מנהל הקרן ושכר הנאמן.
משה גפני: מי בעד אישור הסעיף כפי שהוא הוקרא והתוספת?
משה גפני: לאחר שהמליאה תאשר, בתוך 10 ימים נביא את עמלות ההפצה ואת ההסכם.
משה גפני: על סדר-היום: תקנות ני"ע (דוחות תקופתיים ומידיים) (תיקון),התשע"ב-2012 ותקנות ני"ע (פרטי התשקיף וטיוטת תשקיף-מבנה וצורה) (תיקון), התשע"ב-2012.
שמואל האוזר: אני רק אגיד בשתי מילים:
שמואל האוזר: בתקנות ניירות ערך קיימת הוראת גילוי בדבר תזרים מזומנים חזוי שאותו נדרש לתת תאגיד אשר מתקיימים בו סימני אזהרה.
שמואל האוזר: הם מלמדים אותו בעצמם על האפשרות של התאגיד לפרוע מהתחייבויותיו.
שמואל האוזר: בעניין של גילוי בדבר תזרים מזומנים, הגילוי הנדרש של ההתחייבויות הקיימות והצפויות לתאגיד לצד המקורות הקיימים אשר ישמשו לשם פירעונם, והכול למהלך השנתיים.
שמואל האוזר: יש לזה חשיבות גדולה שגילינו אותה במיוחד בעת הזאת, בתקופה של חברות, שאנחנו רוצים לגלות לציבור איפה החברה עומדת ומה היכולת שלה בעצם לעמוד בהתחייבויות שלה.
שמואל האוזר: אנחנו מכירים את זה גם מהעיתונות, כמובן מהגילויים שאנחנו נותנים.
שמואל האוזר: אנחנו מבהירים כמה יש חשיבות לגילוי.
משה גפני: זה חשוב התקנות האלה?
שמואל האוזר: ההנחיות הלו הן היו הנחיות.
שמואל האוזר: זה עובר עם שינויים שאנחנו למדנו וזה מה שעומד על השולחן.
משה גפני: היועצת המשפטית, מה את אומרת?
מירב תורג'מן: אני אשמח אם תסביר את התקנות לגופן.
מירב תורג'מן: גם את השינויים שהיו ביחס לנוסח המקורי שהובא במכתב השר.
מירב תורג'מן: אחר-כך אעיר ככל שיהיו לי הערות.
דניאל אילון: התקנות האלה הן תיקון לתקנות שנמצאות כבר עכשיו, לרבות עיגון להנחיה שפוקעת באמצע נובמבר ומכאן חשיבותן.
דניאל אילון: התקנות בעצם אומרות שבתאגיד שהתקיימו בו אחד מארבעה סימני אזהרה וכעת נוסף סימן אזהרה חמישי, שמייד אפרט, זה אומר שקם דגל אדום אשר מלמד שהחברה במצב שהוא אינו טוב ויש חשש שהיא לא תוכל לפרוע את תעודות ההתחייבות בהגיע מועד פירעונן.
דניאל אילון: אז עליה לתת דוח תזרים מזומנים חזוי שמציג את התקבולים, המקורות לעומת ההתחייבויות לשנתיים הקרובות.
דניאל אילון: זה קיים כבר בתקנות הנוכחיות ובהנחיה קיימת.
דניאל אילון: מה החידוש?
דניאל אילון: החידוש הוא בכמה ראשים מרכזיים.
דניאל אילון: אחד, אנחנו מוסיפים סימן אזהרה נוסף אשר דן בקיומה של אזהרת עסק חי.
דניאל אילון: אם קודם לכן סימן האזהרה האקוויוולנטי שהיה, היה הפניית תשומת לב של רואה החשבון המבקר לקשיים, אבל קיומה של אזהרת עסק חי כשלעצמה, שזה המקרה הקיצון אולי של הפניית תשומת הלב, לא היה בין סימני האזהרה.
דניאל אילון: המציאות שהתגלתה בפנינו מאז 2008 גילתה שכדי להיות באזהרת עסק חי, זה לא נדיר.
דניאל אילון: יש 77 תאגידים שנמצאים במצב הזה היום.
דניאל אילון: יש לא מעט חברות עם אזהרת עסק חי, זה לא כל-כך נדיר.
דניאל אילון: שנית, מתוכן, מפתיע אולי לגלות שרק 6 מתוכן הגיעו לפירוק בשנים האחרונות.
דניאל אילון: זאת אומרת שרוב מחזיקי תעודות ההתחייבות, על אף הכאב הגדול של תספורות ואפילו תספורות קצוצות, מעדיפים להגיע להסדרים.
דניאל אילון: זאת אומרת, שאחרי אזהרת עסק חי, יש עוד חיים לתאגיד.
דניאל אילון: לכן, אי קיומו של תזרים מזומנים חזוי בנקודה נקודתית כזאת של אזהרת עסק חי, יוצרת חוסר רצף במתן וודאות לגבי התזרים העתידי ולכן את זה רצינו לתקן.
משה גפני: הרחבתם את זה.
מירב תורג'מן: יש הרחבה מסוימת ביחס להנחיה הקיימת.
דניאל אילון: ביחס לתקנות הקיימות.
מירב תורג'מן: ביחס לתקנות הקיימות ולהנחיה הקיימת שעומדת לפקוע בנובמבר 2012.
מירב תורג'מן: אני לא מקבלת החלטות.
משה גפני: מבחינה משפטית, האם יש בעיה?
מירב תורג'מן: מבחינה משפטית אני לא רואה בעיות.
מירב תורג'מן: חשוב לציין, לפי מה שהבנתי, שביחס לנוסח המקורי שבמכתב השר, שהיה אפילו מחמיר יותר ביחס להנחיות הקיימות, בוטלו מספר סעיפים.
דניאל אילון: אולי כדאי לציין את הראשי שבהם, שהוא בהחלט היענות לרחש ציבור המפוקחים ומתאים לתכנית ההקלות ולאסטרטגיה שכונן יו"ר הרשות.
דניאל אילון: בראשית דנא התכוונו להחיל את ההסדר הזה על כל מי שהציע ניירות ערך לציבור, קרי, גם תאגידים מדווחים שלא הציעו תעודות התחייבות לציבור, שזאת מחצית מהתאגידים פחות או יותר.
דניאל אילון: אבל, בחשיבה של עלות תועלת הגענו למסקנה שאפשר להיענות לציבור ולהחיל את זה רק על תאגידים שהציעו תעודות התחייבות, קרי, על כ-250 מתוך כלל התאגידים המדווחים.
משה גפני: נוגה קינן, בבקשה.
משה גפני: למען הגילוי הנאות, אני עובד אצלה, בגלל שאני מגיע להרצות בכל הכנסים שהיא עושה.
נוגה קינן: קודם כל, אני רוצה לברך את הרשות על כברת הדרך שהיא עשתה מהנוסח הראשוני לעכשיו.
נוגה קינן: אני רוצה להתייחס לשני עיקרים שמבחינתנו מאוד בעייתיים.
נוגה קינן: הראשון, באיזה מידה אפשר בכלל לתת תחזית לשנתיים.
נוגה קינן: אנחנו מבקשים להמיר את זה בתחזית לשנה.
נוגה קינן: כל אחד מאיתנו יודע שאם הוא היה לפני שנתיים מסתכל מה יקרה בעוד שנתיים, לא היה לו מושג.
נוגה קינן: תזכרו שאנחנו פועלים כל הזמן תחת האיום של אכיפה מנהלית, להיות מדויקים ולהיות סבירים.
נוגה קינן: תחזית לשנתיים זאת תחזית ארוכה מכדי שבן אנוש יוכל לבצע אותה.
נוגה קינן: זאת הערה עקרונית ראשונה.
נוגה קינן: ההערה העקרונית השנייה היא בעובדה שלא ניתן נמל מבטחים, לא ניתנות הגנות כלשהן למישהו שנתן תחזית לשנתיים – כתוב אצלנו במקורות למי ניתנה הנבואה, בטח לשנתיים.
משה גפני: יש בזה חילוקי דעות.
שי חרמש: לשנה כן תסכימו?
נוגה קינן: לשנה זה יותר סביר.
שי חרמש: זה לקחת אחריות.
שי חרמש: האיש שנותן את התחזית גם אחראי למה שהוא אומר?
מירב תורג'מן: אולי כדאי שתסבירי את היחס בין הדוח הרגיל שמוגש לבין הדוח שבמסגרת ההנחיה.
משה גפני: אולי כדאי שהם ישיבו באופן מסודר.
נוגה קינן: הצירוף הזה שבעצם מגן קצת על מישהו שנתן תחזית וטעה.
נוגה קינן: שנתיים זה המון זמן.
נוגה קינן: אלה שני הדברים העיקריים שלנו.
נוגה קינן: הבקשה שלנו היא שכאשר רק חלק מהאינדיקאטורים מתקיימים, לא באופן אוטומטי ייכנס התאגיד לצורך המפורט כאן.
נוגה קינן: אגב, הפירוט פה הוא באמת מאוד נרחב.
נוגה קינן: ישב הדירקטוריון ויחליט האם הוא צופה שעלולה להיות איזו בעייתיות.
נוגה קינן: במידה שכן, אזי הוא יפעל.
שי חרמש: הכרזה על עסק חי זה לא הדירקטוריון מחליט.
נתי שילה: אני בשם איגוד החברות הציבוריות.
נתי שילה: כדי לא לחזור על הדברים, אני רוצה להצטרף לשני הנושאים שנוגה העלתה.
נתי שילה: ראשית, אנחנו שמחים גם שהרשות חזרה בה מהרעיון להחיל את כל הנושא הזה של הדוח החזוי על כל התאגידים.
נתי שילה: אני רוצה להזכיר שההנחיה מראשיתה נועדה להיות למקרים שבהם יש אגרות חוב ולא לשאר השוק.
נתי שילה: אני שמח שכך זה נשאר.
נתי שילה: הדבר הנוסף זה שבאמת אני רוצה לשים את הדגש, שבניגוד לכל הגילויים האחרים שחברות נדרשות לתת, במה שנקרא תאגידים מדווחים, כאן אנחנו מדברים בדיווח חזוי, מה שנקרא מידע צופה פני עתיד.
נתי שילה: הוא יכול להיות נכון להיום או בהנחות מסוימות והדברים יכולים להשתנות, אם בגלל שינויים במצב הכלכלי בארץ, במצב הכלכלי בעולם, במיסוי, בשווקים.
נתי שילה: במיוחד בתקופה כזאת בלתי יציבה שבה אנחנו נמצאים.
נתי שילה: אני מבין שיש הבנה מצד הרשות שברגע שהיא דורשת מחברות לתת הערכות לגבי העתיד, שהן יכולות להיות לא ממומשות או שיהיו בהם שינויים ואז זה רק מטעה את המשקיעים, ההערכות האלה א התחזיות האלה תהיינה מוגנות בצורה כזאת שדברים שנעשו בתום לב לא יהיו חשופים לאכיפה פלילית או לאכיפה מנהלית או לכל מיני אכיפות למיניהן.
נתי שילה: בנוסף, אני רוצה להתייחס לעניין של הערת עסק חי.
נתי שילה: עד היום, על-פי ההנחיות הקיימות, במקרה שיש הערת עסק חי לתאגיד, והוא היה פטור מדוח תזרים מזומנים חזוי, מתוך המחשבה שאם כבר יש הערת עסק חי וזה מופיע בדוחות וכולם יודעים מזה, הנושא של התזרים הוא כבר דבר משני.
נתי שילה: המשקיע כבר צריך להיזהר מהחברה וממה שקורה בה.
נתי שילה: בוודאי שלחברה קשה מאוד להתחייב או להעריך איך היא תעמוד בהתחייבויות כספיות שלה לשנתיים קדימה, כשיש עליה הנטל הזה של עסק חי.
נתי שילה: היום יש פה שינוי מהותי שבו גם מבטלים את הפטור וגם הופכים את העסק החי לנוסח של סיכון, שהוא בעצמו יוצר את הצורך בגילוי.
נתי שילה: אנחנו מציעים שהרשות תיתן לזה מחשבה נוספת, אם זה באמת רצוי.
נתי שילה: שלא ייצא ששכרו בהפסדו, בזה שבחברה שיש בה הערת עסק חי, עוד נותנים תזרים מזומנים לשנתיים קדימה.
נתי שילה: משהו פה לא ברור.
נתי שילה: אנחנו מציעים לשקול את העניין הזה מחדש, אם כיום ואם לאחר אישור.
נתי שילה: אין לנו שום כוונה לבוא הנה ולגרום לזה שאולי התקנות שמוצעות לא יאושרו.
שי חרמש: הערת עסק חי זה עסק מאוד מאוד רחב.
שי חרמש: זה ממפולת שלא נשאר גרוש ועד לכך שמגיעים להסדרים ועד לכך שנכנסים משקיעים ומחפשים עסק חי.
שי חרמש: לכן, להסתפק בהגדרת עסק חי זה מגרש כזה גדול.
שי חרמש: אני חושב שגם ההגדרה של תזרים מזומנים בתנאי אי הוודאות האלה הם – אדם מחזיק אג"ח.
שי חרמש: הוא אומר: הערת עסק חי לא אומרת לי שום דבר.
שי חרמש: האם בתזרים מזומנים יש סיכוי ש-30%, שמה שהוא יגיע נוכל להישאר אם הנייר.
שי חרמש: אם לא, תנו לי 10 אגורות ואני הולך הביתה.
שי חרמש: לכן, אני לא הייתי נשאר רק בהגדרת עסק חי.
שי חרמש: זה מגרש שגבולותיו לא מוגדרים, עם כל הכבוד.
דניאל אילון: במקובץ אני חושבת ששמענו פה 3 הערות מרכזיות ואני אגיב עליהן כסדרן.
דניאל אילון: ראשית, 2 ההערות שהזכירה הגברת נוגה קינן וחזר אחריה נתי שילה.
דניאל אילון: אחד, תאפשרו לנו לא לתת את המידע לשנתיים אלא לתקופה קצרה יותר, לשנה.
דניאל אילון: שניים, זאת השאלה שנוגעת למידע רך, לזה שזה מידע צופה פני עתיד ואולי צריך לתת לו הגנות.
דניאל אילון: אני תכף אבהיר למה שני הדברים כרוכים זה בזה.
דניאל אילון: קודם כל, מידע לשנתיים זה המצב כבר מ-2008 ואין כאן דבר חדש.
דניאל אילון: אנחנו מבקשים להמשיך את המצב הקיים.
דניאל אילון: שניים, כפי שאמרתי, מתוך תאגידים רבים שנמצאים באזהרת עסק חי ותאגידים רבים מהם שנמצאים היום, עם הפניית תשומת לב של רואה חשבון, כלומר, תאגידים שנמצאים במצב לא טוב על פניו, מרביתם מגיעים להסדרים.
דניאל אילון: כאשר הם מגיעים להסדרים, הם צריכים על-פי הוראות חוק החברות להגיע לבית המשפט ולפרוש את כל משנתם, למה בית המשפט צריך להסכם הזה ולהכניס אותם להליכי הבראה?
דניאל אילון: למה יש להם ברזרבות כסף לשלם לעתיד לבוא?
דניאל אילון: אז בית המשפט לא מבקש מהם שנתיים קדימה, פעמים רבות הוא מבקש מהם גם שנים ארוכות למעלה מזה קדימה.
דניאל אילון: לכן, להערכתי, המידע בתאגידים האלה, שיש אצלם סימני אזהרה, ממילא קיים אצל התאגיד ואין שום סיבה שהוא לא ישוקף גם לציבור.
דניאל אילון: ברור לכל למה המידע הזה חשוב לו.
דניאל אילון: לגבי המידע צופה פני עתיד, לא נדרש היה לקבוע הוראות מיוחדות בתוך התקנות, מפני שיש סעיף כללי בחוק ניירות ערך, סעיף 32א, למי שמעוניין לגשת ולבדוק, אשר אומר שכאשר מדובר במידע שבעיקרו הוא מידע צופה פני עתיד, אז אם נמסרו כל ההנחות שעל בסיסן ניתן אותו מידע ונמסר גם כל מה יכול להפריע למידע הזה מלהתממש והכול כמובן שלא ברשלנות ובתום לב.
דניאל אילון: לא מדובר בהתממשות או היעדר התממשות שתלויה רק בתאגיד בעצמו, משמע, רוצה יהיה, לא רוצה לא יהיה, אלא תלוי בתרחישים חיצוניים לו, אז יש הגנה.
דניאל אילון: זה בדיוק אותו סעיף 4 או נמל מבטחים שאותו הזכרת, על נותן המידע.
דניאל אילון: לכן הדבר הזה קיים כאן.
נתי שילה: אני מציע בנקודה הזאת לבדוק אם זה לא חל, לפחות פי שזה מופיע, רק לגבי תשקיפים אלא גם לגבי דוחות.
דניאל אילון: התשובה היא שזה חל גם על דיווחים.
דניאל אילון: הדבר היחיד שזה לא חל עליו, זה מידע שנדרש בהכללה בתוך דוחות כספיים.
דניאל אילון: כידוע אנחנו כאן בתוך דוח דירקטוריון שאינו הדוח הכספי.
נתי שילה: אני מציע שתבדקו את זה.
מירב תורג'מן: זה מופיע בסעיף קטן א' בהגדרה: מידע צופה פני עתיד.
דניאל אילון: לגבי ההערה האחרונה, נדמה לי שאין לי הרבה מה להוסיף עליה כיוון שהשבתי עליה בהצגת הדברים.
דניאל אילון: היא נוגעת לאזהרת עסק חי.
דניאל אילון: מצאנו שאזהרת עסק חי הינה אפיזודה בחייו של התאגיד.
דניאל אילון: במרביתם של המקרים התאגיד ממשיך לחיות.
דניאל אילון: הנתונים לגבי צפי תזרימים הוא חשוב מאין כמוהו לציבור המחזיקים בתעודות ההתחייבות.
מירב תורג'מן: את יכולה לומר מילה לגבי תקנות פרטי התשקיף?
דניאל אילון: תקנות פרטי התשקיף הם בעצם תמונה משלימה לתקנות הדוחות התקופתיים המיידיים.
דניאל אילון: למעשה התיקונים שם הם בשתי נקודות.
דניאל אילון: אחת, זה גם בתשקיף, התשקיף בעצם שותה את הדיווח כי הוא נעשן על הדיווח, אז כל מה שאמרנו על הדיווח נמצא גם בתשקיף.
דניאל אילון: כיוון שעשינו כאן
דניאל אילון: תיקון מסוים והרחבנו את סימן האזהרה שמתייחס לגירעון בהון החוזר, להתייחסות להון החוזר או להון חוזר ל-12 חודשים, שניהם מונחים חשבונאים, בעוונותי, ומה שמוסיף האחר על הראשון - - -
משה גפני: למה בעוונותי?
דניאל אילון: כי אני לא חשבונאית.
דניאל אילון: מה שמוסיף השני על הראשון זה שהוא מחפש את הבעיה בנזילות לא רק בפעילות של התאגיד אלא בחייו דרך כלל.
דניאל אילון: החידוש הזה צריך היה לשתות אותו גם בתוך תקנות פרטי תשקיף.
דניאל אילון: דבר שני, תקנות פרטי תשקיף היו קצת מיושנות והנתונים שבהם, המתייחסים לתזרים המזומנים, התייחסו בעיקר לחברות תעשייתיות ושינינו בהתאמה לניסיון שנצבר מאז.
מירב תורג'מן: את הטבלה.
מירב תורג'מן: לגבי התחילה, חשוב לציין שההוראות שקיימות כבר בהנחיה ייכנסו לתוקף מפקיעת ההנחיה, דהיינו, מיום 18.11.2012 והוראות החדשות שנכנסות בגדר התקנות האלה יחולו לגבי דוחות שיש להגיש מיום 31.12.2012.
מירב תורג'מן: זאת אומרת, הן מוגשות בשנה הבאה בהתייחס ל-2012.
משה גפני: תקנות ני"ע (דוחות תקופתיים ומידיים) (תיקון),התשע"ב-2012.
משה גפני: תקנות ני"ע (פרטי התשקיף וטיוטת תשקיף-מבנה וצורה)(תיקון), התשע"ב-2012.
משה גפני: על סדר-היום: תקנות התעבורה (תיקון מס'), התשע"ג-2012 הנחה באגרה לרכב עם בקרת יציבות.
משה גפני: תקנות התעבורה אושרו כאן ב-12.6.2012.
משה גפני: אתם גיליתם טעות ומבקשים לתקן אותה.
משה גפני: תגידי את שמך ותפקידך לפרוטוקול ונשמע מה את רוצה שנתקן.
חוה ראובני: עו"ד חוה ראובני ממשרד התחבורה.
חוה ראובני: אני מתנצלת, טעות שלי בדיון הקודם גרמה לכך שאנחנו נאלצים לחזור לפה.
משה גפני: טעות לעולם חוזרת.
חוה ראובני: מודה ועוזב ירוחם.
חוה ראובני: אני אחזור צעד אחד אחורה.
חוה ראובני: התקנות נועדו להוות תמריץ להתקנת מערכת בקרת יציבות בכלי רכב שאין חובה סטטוטורית להתקין את התקנות האלה.
חוה ראובני: החובה הסטטוטורית נכנסת לתוקף בהדרגה עד שב-1.11.2014 כמעט כל סוגי הרכב יהיו מחויבים בזה.
חוה ראובני: בודדים, שאין צורך מבחינת מאפייני השימוש בהם, לא יהיה גם כך.
חוה ראובני: זה גם בהתאמה לתקינה האירופית של המערכות האלה, שהיא נכנסת לתוקף בהדרגה.
חוה ראובני: לגבי כלי רכב שיש דגמים שקיימת בהם המערכת, אף כי אין חובה, חשבנו לתמרץ את רכישת אותם דגמים שיש בהם את המערכת הזאת, שיש לה ערך בטיחותי מובהק, על ידי הנחה מדורגת באגרת הרישוי למשך התקופה של עד כניסת החובה הסטטוטורית.
חוה ראובני: בטעות, בדיון הקודם ביקשתי להחיל את התקנות גם על דגם שהחובה הסטטוטורית לגביו נכנסה לתוקף ב-1.1.2012.
חוה ראובני: משמעות הדבר זה לתת תמריץ מיותר, לתת פטור מהקלה באגרה שאין בצידה שום תמריץ.
חוה ראובני: לכן אנחנו מבקשים את השינוי הזה לתקן כך שלפסקה 2, בתקנה 330(ב)(ג)(2), דהיינו, אותם כלי רכב שלגביהם קיימת ההנחה שחובת התקנת ESP כבר מ-1 בינואר, התקנות לא יחולו עליהם.
חוה ראובני: זה התיקון של הטעות שנעשתה אז.
חוה ראובני: התלבטנו הרבה מה לעשות עם הזמן שחלף.
חוה ראובני: זאת אומרת, התקנות אמורות היו להתפרסם ולהיכנס לתוקף בסביבות אמצע יולי.
חוה ראובני: חתימת שר, בדיקת משרד משפטים, הורדה לדפוס ולהיכנס לתוקף באמצע אוגוסט.
חוה ראובני: הנה אנחנו עומדים בשלהי אוקטובר והם עוד לא נחתמו ולמעשה הציבור הפסיד את ההנחה.
חוה ראובני: מצד אחד, לתת את ההנחה רטרואקטיבי, הכלכלנים אצלנו מאוד התנגדו.
חוה ראובני: אין בזה היגיון כלכלי ובצדק.
חוה ראובני: הטענה הזאת נכונה מפני שאנחנו לא מתמרצים שום דבר.
חוה ראובני: מי שכבר רכש את ה-ESP, לא חיכה לתמריץ.
חוה ראובני: אנחנו לא רוצים לתת פרס, הצורך הוא בתמריץ.
חוה ראובני: מצד שני, לו הותקנו התקנות ופורסמו בלי הטעות האישית שלי, הם היו מקבלים את ההנחה הזאת החל מ-15.8 בקירוב.
חוה ראובני: אנחנו מתלבטים מה הדרך הנכונה לפתור את זה.
חוה ראובני: אני אומרת ביושר שהכלכלנים אומרים פשוט לא להחיל את זה.
חוה ראובני: זה יחול מעכשיו וקדימה גם אם זה אומר שקבוצה אחת נוספת נשארת בחוץ.
חוה ראובני: אפשרות אחרת זה לסבך אותנו עם תחולות רטרואקטיביות.
חוה ראובני: אנחנו הצענו נוסח של תחולה רטרואקטיבית אבל שהיא תופסת קבוצה אחת מאוד מצומצמת, אלה שממילא ההנחה לגביהם מסתיימת בסוף חודש זה.
חוה ראובני: הצורך בתמריץ מסתיים לגביהם כבר בסוף חודש זה.
חוה ראובני: אגב, אני חייבת לומר, בדקנו כמה כלי רכב שכל התקנות האלה חלות עליהם נרשמו מ-15 באוגוסט.
חוה ראובני: מדובר ב-430 כלי רכב.
מירב תורג'מן: אם כך, היישום של זה לא יהיה מאוד מסובך.
חוה ראובני: לאתר אותם, לזהות אותם, לשלוח להם החזרים, זה לא פשוט.
חוה ראובני: לא היינו מעלים על הדעת אפשרות של רטרואקטיביות אם היה מדובר בכמויות ומורכבות גדולה מאוד.
שגית אפיק: והקבוצה שאת מציעה כן להחיל עליה רטרואקטיביות, יש לך יכולת לאתר אותה?
חוה ראובני: השאלה היא איך אנחנו מחילים רטרואקטיביות.
חוה ראובני: ההצעה שנשלחה לוועדה אתמול, מדברת על לתת רטרואקטיביות רק לגבי חלק מה-430 האלה.
חוה ראובני: לגבי אלה שההנחה לגביהם מסתיימת בסוף חודש זה, שהמשמעות היא שהם לא יקבלו דבר.
חוה ראובני: להשאיר את היתר שלפחות יהיה להם צופה פני עתיד לעוד אחרים.
חוה ראובני: אפשרות אחרת היא, לומר שאת כל הכלים שהיו זכאים - - -
מירב תורג'מן: אני חושבת שזה נכון יותר משום שאנחנו כן חושבים שצריך לעשות איזו אחידות.
מירב תורג'מן: שלא תהיה תקופה שלאף אחד לא תהיה את ההנחה הזאת ודווקא אותם אנשים שרכשו את המכוניות בתקופה הזאת לא יזכו בהטבה.
מירב תורג'מן: זאת על-מנת ליצור איזה קו אחיד של מנגנון ההפחתה, אני חושבת שנכון יהיה לקבוע את זה ל-15 באוגוסט.
חוה ראובני: דהיינו, את יום התחילה ל-15.8?
חוה ראובני: הכלכלנית שיושבת לצידי מחמיצה פנים.
שגית אפיק: מירב לא אומרת לך לשנות את הכול.
שגית אפיק: היא אומרת שההצעה שאת מציעה היא הצעה נכונה שהיא גם ישימה.
שגית אפיק: אגב, אני גם מבינה שממילא לא פורסמו התקנות.
חוה ראובני: לא, התקנות לא נשלחו לפרסום.
שגית אפיק: זאת אומרת שאין פגיעה אמיתית באף אחד.
שגית אפיק: זה נכון?
חוה ראובני: לאף אחד לא הוקנתה עדיין זכות.
חוה ראובני: זה עוד לא פורסם.
חוה ראובני: הטעות התגלתה בשלב ההכנה לפרסום.
חוה ראובני: יש לעשות תחולה רטרואקטיבית, שלפחות אלה יקבלו משהו מתוך כל התקנות האלה.
מירב תורג'מן: זה מה שאני אומרת.
מירב תורג'מן: זה נכון יותר לגבי הרכבים האלה של תקנה 330(ב)(ג)(2א) חלה עליהם ורק לגביהם תחול התחילה לפי יום 15.8.
חוה ראובני: 2א(א).
חוה ראובני: זאת בקשתנו.
מירב תורג'מן: אני אקריא את סעיף התחילה.
מירב תורג'מן: "תחילת של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן (להלן: יום התחילה).
מירב תורג'מן: ב.
מירב תורג'מן: תקנה 1(1) תחול על רכב שנרשם לראשונה לאחר יום התחילה אולם האמור בתקנה 1(1) לעניין כלי רכב שחלה עליהם תקנה 330(ב)(ג)(2א)(א) לתקנות העיקריות, יחול על כלי רכב האמורים בה שנרשמו החל מיום כ"ז באב התשע"ב, 15.8.2012.
מירב תורג'מן: " זה בעצם משקף את מה שהיא אמרה לגבי אותה קבוצה ספציפית שתקבל את ההטבה באופן רטרואקטיבי.
משה גפני: אני מבקש להביא להצבעה את מה שביקשה עו"ד חוה ראובני, כפי שהקריאה היועצת המשפטית.
משה גפני: מי בעד אישור תקנות התעבורה ירים את ידו?
משה גפני: על סדר-היום: אישור הצעת קופת חולים לאומית (תכנית גבייה) בהתאם לסעיף 8(2א) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
משה גפני: פנה אלי ראש הממשלה, בהיותו שר הבריאות ודיבר איתי גם סגן ראש הממשלה, הרב ליצמן.
משה גפני: לשם הגילוי הנאות, אני לא יודע לגבי ראש הממשלה אבל לגבי ליצמן הוא חבר בסיעה שלי ואני כמובן מתחשב בדעתו.
משה גפני: לא חשוב, נדבר באופן מקצועי לעניין.
חבר טוב: אני סמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים.
חבר טוב: קופת חולים לאומית הגישה לנו בקשה לשינויים של תכנית הגבייה.
חבר טוב: הבקשה כוללת מספר סעיפים.
חבר טוב: הסעיף הראשון הוא בנושא ביקור במכון פיזיותרפיה.
חבר טוב: כיום המצב הוא שבמקומות שבהם המבוטחים נשלחים למכונים שהם מחוץ לקופה, הקופה רשאית לגבות עבור כל טיפול 29 שקלים עבור כל ביקור.
חבר טוב: לעומת זאת, כשהמבוטח נשלח למכון פיזיותרפיה בתוך הקופה הוא לא משלם כלום.
חבר טוב: המצב הזה הוא אבסורד כי יש אפליה בין מבוטחים שנשלחים למכונים מחוץ לקופה לבין מבוטחים שנשלחים למכונים בתוך הקופה.
חבר טוב: המצב שאנחנו מבקשים כרגע לשנות הוא שתהיה גבייה אחידה של 29 שקלים פעם ברבעון לכל המבוטחים שנשלחים לפיזיותרפיה.
שגית אפיק: את מדברת רק על קופת חולים לאומית.
שי חרמש: יש אחידות בין הקופות?
משה גפני: אנחנו לא נותנים משהו שיעבור לידנו מבלי שנשים לב.
משה גפני: היועצת המשפטית של הוועדה עשתה השוואה.
משה גפני: את יכולה להגיד את ההשוואה?
חבר טוב: גם אני יכולה להגיד.
משה גפני: רציתי לקחת קרדיט שאנחנו עושים אבל אין לי בעיה.
משה גפני: אין לי בעיה עם משרד הבריאות כי שנינו באותה מפלגה.
משה גפני: כל מי שרוצה להצביע לרב ליצמן, ג, זה אותו דבר.
חבר טוב: קופת חולים כללית וקופת חולים מכבי גם גובות כיום אחת לרבעון.
חבר טוב: במכבי גם עשינו את השינוי לפני כשנה וחצי.
חבר טוב: קופת חולים מאוחדת עדיין נמצאת בתהליך ואני מניחה שהבקשה שלה גם תגיע.
חבר טוב: יש לה בקשה שמונחת על השולחן רק שלא הגענו להסכמה ביתר הדברים.
חבר טוב: יתר השירותים הם שירותים מחוץ לסל והקופה לא מחויבת.
משה גפני: מי בעד אישור בקשתם של ראש הממשלה ושל סגן שר הבריאות?
משה גפני: הצעת קופת חולים לאומית (תכנית גביה) בהתאם לסעיף 8(2א) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
משה גפני: הצבעה בעד - רוב נגד – אין נמנעים – אין
משה גפני: על סדר-היום: צו היטלי סחר ואמצעי הגנה (היטל היצף על יבוא סוליות גומי מרפובליקת דרום אפריקה)(הוראת שעה), התשע"ב-2012.
ינון אלרועי: אני משנה למנכ"ל התמ"ת.
ינון אלרועי: אני מודה ליו"ר הוועדה שהסכים לכלול את הנושא בסדר-היום.
ינון אלרועי: מדובר פה בסוגיה שעוסקת בניסיון – צר לי להיות סופרלטיבי – אבל לייצא אבטלה ממדינה זרה, מדרום אפריקה למדינת ישראל.
שי חרמש: תגיד מדינה ידידותית.
ינון אלרועי: זה לא מפריע.
ינון אלרועי: זאת על-ידי שימוש באמצעי סחר בלתי הוגן שמקובל בשימוש בארגון הסחר העולמי, ביבוא בהיצף.
ינון אלרועי: למי שלא מכיר, יבוא בהיצף בעצם אומר שהיצואן הדרום אפריקאי, במקרה זה, מוכר במדינת ישראל במחירים יותר נמוכים מאשר הוא מוכר בשוק הבית.
ינון אלרועי: במצב כזה זה יבוא בהיצף.
ינון אלרועי: כמו שאמרתי, בשורה התחתונה, בימים אלו כולנו מבינים מה המשמעות של יצוא האבטלה מדרום אפריקה.
ינון אלרועי: במקום ששם יתקעו, נתקעים פה.
ינון אלרועי: הסוגיה עובדה על-ידי הדרג המקצועי, על-ידי הממונה על ההיטלים שנמצא פה, מר ראובן פסח, והדרג המקצועי שלו.
ינון אלרועי: נבדקה ונערכה על-ידי הוועדה המייעצת, שכוללת נציגי ציבור, נציגים ממשרד האוצר וגורמים אחרים.
ינון אלרועי: לאחר חשיבה נוספת אצל הוועדה המייעצת, הממונה זיהה שקיים יבוא בהיצף למדינת ישראל.
ינון אלרועי: הוא נדרש על-ידי החוק לבדוק את הדברים האלה.
ינון אלרועי: אנחנו מדברים על סוליה מגומי מגופר שמשמשת לחידוש צמיגים של משאיות, אוטובוסים ורכבי הובלה.
ינון אלרועי: מדובר פה על סוליה ברוחב שבין 15 עד , בפרופילים שונים בהתאם למבנה של הצמיג ובעלת תכונת קושי מסוימת.
ינון אלרועי: דיברנו על השימוש.
ינון אלרועי: לגבי הצרכנים, מדובר על אוכלוסייה של מחדשי צמיגים שבעצם מוכרים את הצמיגים המחודשים לצרכנים הסופיים, אוטובוסים ומשאיות.
ינון אלרועי: מדובר על רכב מסחרי בלבד.
ינון אלרועי: כמו שאמרתי, הממונה נדרש בעצם לזהות קודם כל האם מדובר על טובין דומים.
ינון אלרועי: זאת אומרת, כשהוא בא לבדוק את העניין הזה, כל אחד יכול להגיד: מה שאני מייצר זה מה שמייצר היבואן מהמדינה השלישית והממונה מחויב על-פי החוק לבדוק האם מדובר בטובין דומים.
ינון אלרועי: חשוב לציין שיש טענות שעולות במקרים כאלה, שהיצרן הישראלי איננו מונופול.
ינון אלרועי: לפעמים באים חברים ממשרדים אחרים ומהרשות להגבלים ואומרים שאנחנו מגנים על מונופולים.
ינון אלרועי: במקרה הזה יש יבוא רב ממדינות נוספות.
ינון אלרועי: לגבי היבוא הנוסף, אין טענה להיצף.
ינון אלרועי: פה מדובר על היצף רק ממדינת דרום אפריקה.
ינון אלרועי: כמו שהתחלתי לומר, על הממונה היה לקבוע - - -
משה גפני: ממדינות אחרות זה לא אותו מוצר?
ינון אלרועי: זה אותו מוצר כזה או אחר, אבל הם לא מבצעים יבוא בהיצף.
ינון אלרועי: הם לא מוכרים במחיר יותר נמוך משוק הבית.
ינון אלרועי: זאת הבעיה שלנו.
משה גפני: רק מדרום אפריקה.
ינון אלרועי: כן.
ינון אלרועי: כרגע נשוא הבקשה שלנו - - -
שגית אפיק: זה בעקבות תלונה.
שגית אפיק: אמרת שהממונה פתח לפי החוק, אבל בעצם הוא פתח בעקבות תלונה ספציפית של חברה ספציפית.
ינון אלרועי: אני מודה על הליטוש של הסוגיה.
ינון אלרועי: הממונה קיבל תלונה מחברה היצרנית היחידה בארץ.
ינון אלרועי: אני חוזר ואומר, היא איננה מונופול.
שי חרמש: מה גודלה בשוק?
ינון אלרועי: אני לא יודע.
ניצן הורוביץ: 30%.
ינון אלרועי: גודלה גורם לזה שהיא בעצם איננה מונופול.
ינון אלרועי: אז הממונה צריך להגדיר האם מדובר על טובין דומים.
ינון אלרועי: יש סדרה שלמה של נושאים שהממונה צריך לבדוק, ביניהם שימושים פונקציונאליים, חליפיות המוצרים בפועל, צינורות שיווק - - -
משה גפני: פסח פה?
משה גפני: שב מקדימה, אתה גורם מרכזי בדיון הזה.
ינון אלרועי: צינורות שיווק, התייחסות הצרכנים, תהליכי ייצור ומחירים יחסיים.
ינון אלרועי: גם הממונה על ההיטלים וגם הוועדה המייעצת, שאני חבר בה והתבקשתי על-ידי הנהלת המשרד להציג את המקרה, זיהו והגדירו שמדובר בעצם בטובין דומים, כפי שמוגדר על-פי החוק.
משה גפני: אתה יכול לשתף אותנו בהתלבטות של המנכ"ל?
משה גפני: למטב זיכרוני היתה לו התלבטות.
ינון אלרועי: הוא ביקש מהממונה פרטים נוספים.
ינון אלרועי: ההתלבטות היתה על ערובה זמנית.
משה גפני: בערובה זמנית נקבע 37%?
ינון אלרועי: 39%.
ינון אלרועי: זה בעצם האחוז של הנזק.
משה גפני: מה היתה ההערה של המנכ"ל על העניין?
ינון אלרועי: בשלב של הערובה הזמנית עלה על השולחן חוסר בהירות לגבי הנושא של האיכות של המוצרים המיובאים.
ינון אלרועי: המנכ"ל לא קיבל הסברים מניחים את הדעת והוא ביקש בירור נוסף מהצדדים.
ינון אלרועי: הוא קיבל אותם ובהתאם לזה הוטלה ערובה זמנית נוספת.
שגית אפיק: במקור החלטת המנכ"ל היתה שלא לאשר את הערובה הזמנית.
שגית אפיק: לאחר שהוגשה עתירה לבית המשפט, המנכ"ל החליט מחדש והוא הטיל ערובה.
שגית אפיק: במקור הערובה שהתבקשה גם עמדה על 39.5% או שהיא היתה פחותה?
קריאה: 28%
שגית אפיק: זאת אומרת, המנכ"ל לא אישר 28% במקור אבל בהחלטה השנייה שלו הוא אישר 39.5%.
ינון אלרועי: למען הסדר הטוב, למיטב ידיעתי ותתקן אותי היועצת המשפטית, היבואנים הגישו עוד עתירה לבית המשפט שאתמול הוסרה.
משה גפני: אתה לא צריך לשאול את היועצת המשפטית, תשאל אותי ואני אגיד לך.
ינון אלרועי: בסדר גמור.
משה גפני: פשוט עשיתי שיעורי בית.
משה גפני: אני יודע שכשמגיע לפה היטל היצף, מתחיל להיות שמח.
משה גפני: אני צחקתי, היועצת המשפטית יודעת.