GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוג'ין קנדל: דרך אגב, קוריאנים ואחרים – גם OECD שהוזכר פה – אנחנו לא יכולים ללמוד מ-OECD כי הם באים ללמוד מאתנו.
יוג'ין קנדל: באה לפה משלחת מקוריאה כדי להבין מאתנו איך אנחנו מתמודדים עם הנושא כי להם אין פתרונות.
יוג'ין קנדל: דבר אחרון שרציתי להזכיר לכם הוא שבכל החברות האלה ששמוליק הזכיר, נראה לנו ש-170 מיליארד שקל זה בבעלות הטייקונים, אבל כל הבעיה שאנחנו מטפלים בה היא שרוב הבעלות בכסף היא של הציבור, של קופות הפנסיה שלנו - -
יוג'ין קנדל: - - אבל אנחנו צריכים להבין – יאללה, בואו ניכנס בהם – כל פעם שאנחנו נכנסים במישהו אנחנו נכנסים בראש ובראשונה בפנסיות.
יוג'ין קנדל: לכן בואו נהיה קצת זהירים בנושא הזה.
יוג'ין קנדל: דבר אחרון, רק עובדתית: אתה שאלת שאלה שהייתה מאוד ממוקדת, ואני רוצה לחדד את זה.
יוג'ין קנדל: כן, משפט.
משה גפני: אני מעדיף להישאר עם השאלה.
יוג'ין קנדל: אתה קיבלת תשובה, ואני רוצה לחדד.
יוג'ין קנדל: אתה שאלת את פרופ' גילה, האם הוא יתנגד במסגרת הוועדה להמלצה למנות רגולטור.
יוג'ין קנדל: א', אנחנו ביקשנו מההגבלים העסקיים לקחת על עצמם את הפונקציה הזאת.
יוג'ין קנדל: הם שכנעו אותנו בוועדה לא לתת להם את הפונקציה משתי סיבות: כי לא מדובר פה בנושא של הגבלים עסקיים.
יוג'ין קנדל: כשאנחנו מדברים על ריכוזיות משקית זה לא נושא של הגבלים עסקיים, זאת לא אותה מתודולוגיה, זה לא אותו מיקוד, זה לא אותו נושא.
יוג'ין קנדל: הוא היה מאוד יעיל לשכנע אותנו שזה לא צריך להיות אצלו.
יוג'ין קנדל: לכן אנחנו מקיימים לא רגולטור חדש - -
יוג'ין קנדל: זה נכון, אנחנו מאוד השתכנענו, ואכן השתכנענו שזה לא לשים רגולטור, אלא לשים גוף מייעץ שיפתח מתודולוגיה איך לעשות את זה.
יוג'ין קנדל: אחרי שזה חוקק הרשות להגבלים עסקיים שינתה את דעתה, ואמרה, רק רגע, מישהו פה עלול להתחרות אתנו, ואולי אנחנו ניקח את זה חזרה.
יוג'ין קנדל: אז אני חושב שהם היו מאוד יעילים לשכנע אותנו שזה לא צריך להיות בהגבלים עסקיים, וכל הוועדה הסכימה איתם.
משה גפני: לגבי הקטע שאתה אמרת אנחנו נדון בזה גם כן.
משה גפני: בסופו של דבר המחוקק יקבע.
משה גפני: אני מודה בשם כל הוועדה לחברי הוועדה.
משה גפני: אני מודה למי שעמד בראשה, אני מודה לכם, אני מודה על העבודה הרצינית שעשיתם.
משה גפני: יכול להיות שזה הרבה זמן מדי, אני לא בטוח בכך.
משה גפני: אני חושב שמדובר על שינוי במבנה המשק.
משה גפני: אני גם מודע לוויכוחים ולמחלוקות שעד היום קיימים.
משה גפני: במהלך הדיונים לא נסתיר אותם.
משה גפני: נביא את המחלוקות, יהיו גם מחלוקות בוועדה.
משה גפני: אני מציע שכולם יביעו את עמדתם בעניין הזה.
משה גפני: היה לנו ניסיון לא טוב בחקיקה שהיו כאלה שהם בעלי עניין בהצעות חוק מסוימות, והם לא באו להביע את עמדתם, וזה דבר לא נכון – צריך להביע את העמדה, צריך לשמוע את כולם.
משה גפני: הדיונים של הוועדה הם פתוחים, הם ציבוריים.
משה גפני: בניגוד למה שהיה עד היום גם בממשלה וגם בוועדה עצמה, בוועדת הכספים הדיון הוא פתוח; צריך לשמוע את כולם, אין מה להסתיר בעניין הזה.
משה גפני: אני אומר מראש – אני לא אומר את זה בוודאות כזאת על כל חוק אף על פי שזה קורה כמעט בכל חוק: החוק לא ייצא כמו שהוא נכנס.
משה גפני: אין בכלל ספק שלא יישאר 2.5.
משה גפני: אלא אם כן רוב חברי הוועדה יגידו אחרת ממה שהם אמרו היום.
משה גפני: אני גם לא בטוח שחברי הוועדה של הריכוזיות יביעו התנגדות לשנות את ה-2.5, אם אני מעריך נכון את עמדתכם.
משה גפני: לא בסדר מה שאני אומר, דודו?
משה גפני: על כל פנים, יהיו דברים שישתנו, ואני חושב שגם חברי הוועדה ישמחו על שינויים שנעשה.
משה גפני: יכול להיות שנעשה גם שינויים שחברי הוועדה לא ישמחו, אבל אנחנו באופן אובייקטיבי נעשה עבודה יסודית.
משה גפני: אם לא יקרה שום דבר במדינה ולא ילכו לבחירות מוקדמות או משהו אחר, אז אני מקווה שנשלים את העבודה כאן.
משה גפני: נעשה מה שצריך, נשתדל לעשות את הדבר הטוב ביותר.
משה גפני: אני מודה שוב לחברי הוועדה של הריכוזיות – איש-איש לפי ערכו ומעלתו.
משה גפני: אני מודה לאורחים, ואני מודה לחברי הכנסת שהשתתפו בדיון.
משה גפני: אני מבקש להודיע – אנחנו נמשיך את הדיון של ועדת הכספים בחדר הוועדה.
משה גפני: קיבלנו אישור מיושב ראש הכנסת, ואנחנו גם הוספנו אתמול בלילה נושא נוסף שיושב ראש הכנסת גם ישתתף בו בעניין הערבות לחברת החשמל שמופיע בסדר היום של יום שני.
משה גפני: דיברו איתי שמדובר על מציאות כזאת קשה שאם לא נאשר אותה עד יום ראשון יכול להיות נזק גדול.
משה גפני: אישר את הדיון הזה יושב ראש הכנסת שכפי שאמרתי הוא עצמו ישתתף בו.
משה גפני: אנחנו לא מקיימים דיונים שלא נקבעים שלושה ימים מראש בסדר היום, אבל להוציא מקרים שבהם היושב ראש מאשר את זה – והיושב ראש יותר מאשר אישר את זה – ולכן אנחנו נקיים את הדיון הזה.
משה גפני: אני אומר מראש: אם תהיה התנגדות בוועדה, אפילו התנגדות של מיעוט למתן הערבות, אנחנו נדחה את ההצבעה ליום שני.
משה גפני: אנחנו נצביע אם לא תהיה התנגדות למתן הערבות לחברת החשמל.
משה גפני: אני עושה הפסקה של חמש דקות, ואנחנו עוברים לחדר הוועדה.
משה גפני: על סדר-היום: תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)(כללי השקעה החלים על גופים מוסדיים)(תיקון מס' 1), התשע"ב-2012.
משה גפני: הראל, בבקשה.
הראל שרעבי: מדובר בתיקון לתקנות השקעה.
הראל שרעבי: אתן רקע קצרצר, כדי שנבין את ההקשר, וכדי שחברי הכנסת יבינו מה אנחנו רוצים לתקן.
הראל שרעבי: קרנות פנסיה כיום רשאיות לקנות אגרות חוב מיועדות מסוג ערד.
הראל שרעבי: זה סבסוד שהמדינה נותנת לקרנות הפנסיה באמצעות הנפקת אגרות חוב עם תשואה עודפת.
הראל שרעבי: המצב כיום הוא שקרנות פנסיה חדשות מציגות ומשערכות אגרות חוב מיועדות לפי עלות מתואמת, וקרנות הפנסיה הוותיקות משערכות אותן לפי שווי הוגן.
הראל שרעבי: התוצאה של ההבדל לכאורה ההצגתי הזה הוא בפועל זכאות של קרנות פנסיה ותיקות לפחות אגרות חוב מיועדות מאשר אגרות פנסיה חדשות.
הראל שרעבי: זה דבר שלהבנתנו, לא היתה כוונה שיקרה.
הראל שרעבי: לכן אנחנו מציעים לתקן שלעניין חישוב הזכאות לאגרות חוב מיועדות שווי אגרות החוב המיועדות ייעשה לפי עלות מתואמת, בדומה לקרנות פנסיה חדשות.
הראל שרעבי: משמעות הדבר היא בהתאם לריביות שיש היום בשוק, הגדלת הזכאות של קרנות הפנסיה הוותיקות לאגרות חוב מיועדות.
הראל שרעבי: זה תכלית התיקון.
שגית אפיק: למה הדחיפות בתיקון?
הראל שרעבי: יש קרנות פנסיה ותיקות, לא אחת ולא שתיים, ובמהלך החודש האחרון התברר לנו שיש עוד, שאם התיקון הזה היה עובר, היו יכולות לקנות אגרות חוב מיועדות נוספות, וכל עיכוב בדבר הזה, המשמעות שלו היא פגיעה בעמיתים, כי במקום לקבל סבסוד בתשואה, הם מפסידים אותו, וזה לא מעט כסף.
הראל שרעבי: ההנפקה נעשית רק ב-1 בחודש.
שגית אפיק: הכוונה שלכם היא להחיל את זה כבר על 1 בחודש הקרוב?
הראל שרעבי: 1 בחודש זה שבת, אבל 2 בחודש הקרוב, כדי שהקרנות יוכלו לרכוש מהמדינה ביום ראשון הקרוב אגרות חוב מיועדות.
משה גפני: כלומר אם נאשר את זה היום, אתם ביום ראשון, ב-2 בחודש, מחילים את זה.
הראל שרעבי: ננסה להחיל את זה כבר ממחר כי הקרנות צריכות להיערך.
שגית אפיק: רוצים לפרסם את זה ברשומות.
הראל שרעבי: נכון, כדי שביום ראשון יוכלו לקנות ממש.
שגית אפיק: אז אתה רוצה שהתחילה תהיה גם ב-1 בספטמבר?
משה גפני: 31.
אפרת פרוקצ'יה: התחילה היא ב-1 בחודש, זה דבר מקובל, קיים.
טמיר כהן: אם הייתם יותר זריזים, לא היינו מפספסים את החודש הזה, נכון?
הראל שרעבי: עשינו כל מה שיכולנו.
משה גפני: התאחדות חברות ביטוח חיים, משה וינרב, בבקשה.
משה וינרב: הנושא הזה לא נוגע לנו.
משה וינרב: אנחנו לא מתערבים בהחלטות לגבי קרנות פנסיה ותיקות.
משה גפני: מי בעד תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)(כללי השקעה החלים על גופים מוסדיים)(תיקון מס' 1), התשע"ב-2012?
משה גפני: הצבעה בעד - פה אחד.
משה גפני: אנחנו עוברים לתקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)(החלת סעיפים 16(ד), 26 ו-27(ד) לחוק על קופת ביטוח ומבטח), התשע"ב-2011.
הראל שרעבי: חוק קופות גמל למעשה חל על קרנות פנסיה, קופות גמל, וחלק מהסעיפים חלים גם על קופות ביטוח, שזה למעשה תוכניות ביטוח שהן קופות גמל.
הראל שרעבי: לא כל הסעיפים חלים גם על תוכניות ביטוח; יש סעיפים שאינם חלים על תוכניות ביטוח.
הראל שרעבי: אחד מהסעיפים הללו הוא סעיף 16(ד), שהוא הסעיף שקובע את זכויות העמיתים בתקנות קופות גמל באיזשהו אופן.
הראל שרעבי: 16(ד)(6) באופן ספציפי נותן סמכות לשר לקבוע את מסגרת הכיסויים הביטוחיים שיהיו לעמיתים בקופות הגמל.
הראל שרעבי: אנחנו בשלבים מתקדמים של הסדרה של הכיסויים הביטוחיים שניתן לרכוש במסגרת קופות גמל.
הראל שרעבי: מאחר שהסעיף הזה לא חל על קופות ביטוח, אנחנו מבקשים להחיל את הסעיף הזה, כדי שההסדרה שלנו תהיה רוחבית, ותחול על כל העמיתים באשר הם – בין אם זה קרן פנסיה, קופת גמל או קופת ביטוח, שהיא למעשה קופת גמל שמנוהלת על-ידי מבטח.
הראל שרעבי: לכן אנחנו מבקשים לקבוע שסעיף 16(ד)(6), בשונה ממה שכתוב בנוסח, יחול גם על קופות ביטוח, ואנחנו מבקשים בנוסף, שהתחולה תהיה מ-1.1.13.
שגית אפיק: נגיד פרוצדורה קטנה: מדובר בסט של תקנות שהוא חלק ממודל הרבה יותר גדול, המודל החכם שהבאתם לוועדה.
שגית אפיק: אתם מבקשים עכשיו להחיל רק את- - -
הראל שרעבי: 16(ד)(6), שהוא לא נוגע למודל החכם.
שגית אפיק: כל יתר התקנות המופיעות באותו סט נותרות על שולחן הוועדה להמשך דיון בסדר המתאים.
הראל שרעבי: נכון.
משה גפני: אני רוצה לברך את ראש העדה הדרוזית, השייח' מואפיק טריף ואת ראשי הרשויות הדרוזיות.
משה גפני: שכיב, הם אורחים שלך?
שכיב מוראד שנאן: הם אורחים של הכנסת.
משה גפני: ברוכים הבאים לכנסת.
שכיב מוראד שנאן: עכשיו הם אורחים שלך, אדוני היושב-ראש.
משה גפני: כבוד גדול הוא בשבילי.
משה וינרב: אני שמתי לטמיר פתק, שאנחנו מושכים את המכתב ששלחנו לאדוני.
משה וינרב: אני מאוד מבקש להבהיר את מה שהראל אמר אגב אורחא, שהתחולה תהיה בינואר 2013 ולא 2012, כפי שכתוב בטיוטה שהונחה על שולחן הווועדה, כי אחרת יוצרים פה מצב בדיעבד של אפשרות לתביעות ייצוגיות כנגד כל הגופים, כי הם לא ידעו לעמוד בעבר במה שנקבע היום.
שגית אפיק: בעצם שני תיקונים לנוסח: תיקון אחד לתקנה 1, במקום שיהיה כתוב: 16(ד), 26 ו-27(ד) לחוק קופות גמל, יהיה כתוב:
שגית אפיק: יחול סעיף (ד)(6).
שגית אפיק: חשוב לכם שזה יהיה דווקא זה?
הראל שרעבי: כן, כי השאר לא קשור לקופות ביטוח, ואנחנו לא רוצים ליצור משמעויות שאנחנו לא מבינים אותן.
הראל שרעבי: 16(ד)(6) זה מדויק.
שגית אפיק: במקור היה לכם סעיף כזה.
שגית אפיק: התיקון השני שאתם מבקשים הוא שהתחילה תהיה ב-1.1.13, שזה המועד שאתה אומר שהשר יוציא את ההוראות.
משה גפני: אני לא הולך לבדוק ביומנים – 1 בחודש, אם זה יוצא בשבת או בחג.
משה גפני: אני מבקש שאם יוצא דבר כזה, שיש אישור, נאמר ל-1.1.13, וזה יוצא יום שבו זה שבת או חג, לא עושים את זה במועד הזה, גם אם לא צריך לעשות.
משה גפני: מדברים על מוצאי שבת.
משה גפני: זה מתחיל להיות בעיה.
משה גפני: יכול להיות שיש אנשים שאומרים: גפני אישר את זה, אז אפשר אולי לעשות דברים בזה.
משה גפני: אלא אם כן אני אתחיל לעמוד, ואז זה יסבך את משרדי הממשלה גם.
משה גפני: אתחיל לומר: 2 בחודש, 31 בחודש הקודם.
משה גפני: 1.1.13 – לא בודק מתי זה יוצא.
משה גפני: הכוונה, לא בשבת.
שגית אפיק: לפי פקודת הפרשנות, כאשר מדובר בתקופת זמן קצובה, והיום האחרון שבה הוא יום השבת או החג, יום השבת או החג לא נכללים, כאשר הם היום האחרון.
משה גפני: כאן אנחנו מדברים על היום הראשון.
שגית אפיק: כי אי-אפשר להנפיק ב-1.1.
דוד אזולאי: היו דברים מעולם.
דוד אזולאי: אני זוכר שאישית טיפלתי במקרים של תשלום מע"מ, שצריכים לשלם אותו- - -
משה גפני: הם אומרים שזה לא יקרה עכשיו.
דוד אזולאי: אני חושב שבעניין הזה צריכה לצאת הוראה ברורה.
דוד אזולאי: היה מקרה שטיפלתי בו אישית, של מע"מ שנדרשו לשלם, זה נפל ביום ששי, אז בדיוק היה חג יומיים-שלושה, ואז היו צריכים כולם להקדים את התשלום.
דוד אזולאי: למה להקדים?
דוד אזולאי: אפשר היה לאחר להם את זה.
שגית אפיק: זה צריך להיות איחור.
דוד אזולאי: עובדה שהיתה עם זה בעיה.
דוד אזולאי: בעניין הזה צריכה להיות הוראה ברורה, שכשזה נופל בשבת, קבוע – או מקדימים- - -
משה גפני: לא מקדימים; מאחרים.
דוד אזולאי: שתהיה החלטה.
משה גפני: לגבי המע"מ, יש כאלה שמתנגדים בכלל להעלאת המע"מ, אז מה הם מתלבשים עליי – הם אומרים: זה שבת.
משה גפני: אני לא רוצה להיות במצב הזה.
משה גפני: אתם לא מתנגדים לעניין הזה.
משה גפני: אנחנו נצביע על תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)(החלת סעיפים 16(ד)(6).
משה גפני: הצבעה בעד – פה אחד.
תאריף עוספיה: אנחנו בבעיה.
תאריף עוספיה: יותר מ-900 בתים בדליה ועוספייה לא מחוברים לחשמל.
משה גפני: כן, דנו בזה.
תאריף עוספיה: היה לנו יותר מאסון – שלושה בני משפחה אחת נחנקו למוות, והם לא מחוברים לבית.
תאריף עוספיה: הגנרטור הרג את כולם.
תאריף עוספיה: יש חלק שמחוברים באופן לא חוקי לחשמל.
תאריף עוספיה: בעניין הזה היושב-ראש תומך בעמדתנו, והוא רוצה פתרון.
תאריף עוספיה: לא ייתכן שיותר מ-900 בתים לא מחוברים, אחרי 60 שנה אין להם חשמל.
תאריף עוספיה: הדבר המינימלי, שילד רוצה ללמוד, לפתוח מחשב – הוא לא יכול לעשות את זה.
תאריף עוספיה: רוצים להתחבר לחשמל.
משה גפני: יפתח, בבקשה.
יפתח רון-טל: מכיוון שהחברה היא חברה ממשלתית, היא פועלת לפי הרגולציה הקיימת.
יפתח רון-טל: כרגע אנחנו יכולים לחבר בתים רק כאשר יש טופס 4.
משה גפני: היתה ועדת שחל, על-פי מתווה שחל.
יפתח רון-טל: כן, אבל התקנות האלה, הסתיים תוקפן, לצערי הרב.
יפתח רון-טל: השייח' תאריף מדבר על מציאות שבה יש תהליך של אישור, כלומר זה לא מצב בלתי-חוקי; זה פשוט לוקח זמן.
יפתח רון-טל: במצב הזה לא ייתכן שאנחנו נהיה משטרה.
יפתח רון-טל: אני חושב שחיוני שנחבר את הבתים האלה אתמול.
יפתח רון-טל: אפשר למצוא לזה הסדר.
יפתח רון-טל: אגב, זה לא רק הדרוזים.
יפתח רון-טל: מיטב החבר'ה שגרים- - -
שכיב מוראד שנאן: אין לנו שום בעיה גם עם לא דרוזים.
שכיב מוראד שנאן: אנחנו רוצים שכל אזרח במדינה יחובר לחשמל.
יפתח רון-טל: הבעיה היא בעיה כללית, אבל אצל הדרוזים זה בהיקפים מאוד גדולים בגלל המורכבות שהיתה להם מבחינת התמ"אות והדברים האחרים.
יפתח רון-טל: אני חושב שהם צודקים במאה אחוז.
יפתח רון-טל: יש להם פתרונות, יש לנו פתרונות.
דוד אזולאי: מה הפתרונות?
יפתח רון-טל: לתקן תקנות מחדש, שיאפשרו לי לחבר בית שגרים בו.
יפתח רון-טל: אנחנו מתחייבים, שאם מישהו יחליט, שגרים שם באופן בלתי-חוקי, ויחליטו לפנות את הבית, חברת החשמל תתייצב 24 שעות קודם, ותנתק את החשמל.
משה גפני: מי צריך לתקן את התקנות הללו?
משה גפני: יש פה משהו שלא מובן לי.
יפתח רון-טל: משרד הפנים.
דוד אזולאי: משרד התשתיות.
משה גפני: היה בשעתו תקנות שחל, ולפיהן, הייתם יכולים לחבר את החשמל.
משה גפני: התקנות, פג תוקפן.
משה גפני: הם היו חוקיים אז.
משה גפני: קיבל את האישור של היועץ המשפטי לממשלה, אחרת אי-אפשר היה לתקן את זה, ואתם, כפי שאמרת, חברה ממשלתית, וחייבים לפעול לפי החלטות הרגולטור.
משה גפני: במקרה הזה זה הממשלה או הכנסת.
משה גפני: איך זה היה חוקי אז?
משה גפני: למה אי-אפשר לעשות את זה היום?
משה גפני: שאלתם את המשרדים?
משה גפני: שחל היה שר האנרגיה, אני חושב.
שכיב מוראד שנאן: היועץ המשפטי של משרד הפנים טוען שזה הכלי האחרון שיש בידיו למנוע את הבנייה הלא חוקית.
משה גפני: למה אז הוא נתן?
שכיב מוראד שנאן: כי לא שאלו אותו.
שכיב מוראד שנאן: נתנו לו הזדמנות עד תאריך מסוים לתת.
שכיב מוראד שנאן: הבעיה זה משרד הפנים בעיקר, שלא מאשר תוכניות מתאר לרשויות, ולא מאפשר לתת היתרים לבתים הקיימים בצורה מסודרת.
שכיב מוראד שנאן: ואז משרד הפנים אומר: אנחנו לא ניתן לתקן את התקנות מחדש, כי הן כאילו יעודדו את הבנייה הלא חוקית – מצב שהוא אבסורד: מצד אחד, אתה שומע בזה היגיון, שכולנו נגד בנייה לא חוקית, ומצד שני, גם לא מאפשרים לאזרח לבנות את ביתו בצורה חוקית.
משה גפני: דוד, בבקשה, אגב, דיברתי עם הראל לוקר.
דוד אזולאי: בזמנו זה היה אצלי בוועדת הפנים, ואנחנו אישרנו את זה.
דוד אזולאי: היתה הסכמה בין משרד התשתיות לבין משרד הפנים, ולא היה ויכוח, ועובדה שזה עבד משך תקופה ארוכה, עד שפג התוקף.
דוד אזולאי: היו אמורים לחדש את זה.
דוד אזולאי: הנושא נופל בין משרד הפנים למשרד התשתיות.
משה גפני: משרד התשתיות אז – הכוונה היא למשרד האנרגיה היום.
דוד אזולאי: מה שאני חושב שצריך לעשות היום, זה לקחת את נציגי משרד הפנים, בצדק אומרים: אי-אפשר לתת טופס 4 על תמ"א שלא אושרה, ולכן הם לא נותנים.
דוד אזולאי: מצד שני, זה בעצם הכלי היחיד שנותר בידי משרד הפנים כדי לתת היתרים.
דוד אזולאי: הדברים הם שרשרת: ברגע שלא אושר תמ"א, לא יקבלו טופס 4, ובינתיים התושבים סובלים.
דוד אזולאי: אני מציע, שנזמן גם את משרד התשתיות וגם את משרד הפנים, את שני הצדדים, לדיון משותף.
דוד אזולאי: מישהו צריך לקבל על עצמו, להכין את התקנות הללו.
דוד אזולאי: הסוגייה הזאת היא לא רק אצל הדרוזים אלא גם אצל הערבים.
דוד אזולאי: זה קיים לאורך ולרוחב בכל מדינת ישראל.
דוד אזולאי: עד שמישהו לא יישב ויתקין את התקנות האלה, ויקבלו החלטות, לא נגמור עם זה.
שכיב מוראד שנאן: אני מסכים עם ידידי דוד, שצריך לעשות את המעשה, ולהזמין את שני המשרדים, אבל אין מקום להתנות את החיבור לחשמל במתן היתר.
שכיב מוראד שנאן: יש מיליון ואחת דרכים נוספות, להעניש את מי שבונה ללא היתר- דרך בתי משפט, כל האמצעים שעומדים לרשותנו, ואסור לעשות את חברת החשמל כשוטר.
יפתח רון-טל: זה יותר חמור, כי ברגע שקורה, החיבור הוא חיבור פיראטי.
יפתח רון-טל: זה חיבור מסוכן.
יפתח רון-טל: למעשה הדבר הזה הוא לא ראוי, לא תקין.
יפתח רון-טל: לכן כל בית שהוא בהליך של האישור, צריכים לאפשר לנו לחבר אותו לחשמל.
יפתח רון-טל: מדובר במיטב בחורינו – זה בוגרי צה"ל, לוחמים.
יפתח רון-טל: כולם נכנסו לשכונות מטעם המדינה, לוקח זמן עם התמ"אות, אלה שטחים שלא היו בהם תמ"אות שנים ארוכות.
יפתח רון-טל: עכשיו ראשי הערים – ישבתי אתם – מטפלים בזה במרץ רב.
יפתח רון-טל: למה שהתושבים יסבלו?
משה גפני: יושב-ראש הכנסת.
ראובן ריבלין: לפני שאדבר על הדברים שלשמם ביקשתי להשתתף בישיבה, רציתי להתייחס לנושא שגם הועלה על-ידי חבר הכנסת מגלי והבה ברגע זה במליאת הכנסת, כאשר רבים בני העדה ונכבדיה נמצאים באולם.
ראובן ריבלין: זה נושא שאנחנו נגררים אתו למעלה מעשרים שנה.
ראובן ריבלין: יש היום בתים רבים שנבנו כאשר לא היתה תוכנית בניין עיר בתוקף.
ראובן ריבלין: חברת החשמל היא אסורה על-פי החוק.
ראובן ריבלין: החוק קובע שבלי טופס 4 לא ייתכן לתת חשמל.
ראובן ריבלין: הדבר נובע גם משיקולים כאלה או אחרים של תקלה שיכולה לקרות, ולאחר מכן ייאשמו אנשים ברשלנות.
ראובן ריבלין: אי-אפשר לתת למבנה את היכולת שלו להתחבר לחשמל, כאשר לא יודעים מיהו האשם בסופו של דבר בכך שקרתה תקלה.
ראובן ריבלין: לכן חברת החשמל מחויבת בתקנות הקיימות ובחוק המחייב.
ראובן ריבלין: אנחנו כבר מידפקים על דלתות ממשלות ישראל לדורותיהן ב-15 השנים האחרונות, וזכיתי לשבת אותן יחד אתך בכנסת.
ראובן ריבלין: אנחנו כאן גם סביב שולחן זה כוועדת הכספים, כאן עזרנו לעיר הכרמל בזמנו, כאשר התברר גודל התקלה.
ראובן ריבלין: יש לנו היום מאות בתים שלא נבנו על-פי תוכנית בניין עיר, וצריך לבוא, ולחייב את הוועדות המחוזיות לתת החלטה והכרעה בנושאים התכנוניים כדי להכשיר את העניין, ואם יש צורך בתיקון או בחוק, היועצת המשפטית הנכבדה, נקודתי, שגם בו עסקה לפעמים ועדה כזו או אחרת בכנסת, כאשר לא היתה ברירה אחרת למציאת פתרון, נעשה זאת.
תאריף עוספיה: תחדש תקנת שחל, אדוני.
ראובן ריבלין: תקנת שחל היא תקנה שבעקבותיה יש טענות האומרות שבעקבותיה החלו לפעול אנשים רבים כדי שתקנת שחל 2 תהיה, כלומר נוצר מצב שבו אנשים המשיכו לבנות בלי רשיונות.
ראובן ריבלין: הדברים האלה גם מובנים, שכאשר בנינו באים ואין מקום לתת להם, קודם כל דואגים לקורת גג.
ראובן ריבלין: הדבר הזה מחייב טיפול שורש.
ראובן ריבלין: לא מדובר בשר פנים אחד ולא בשני שרים פנים, לא מדובר בשר פנים ממפלגה זו או אחרת.
ראובן ריבלין: היו שרי פנים, שהם היום חברי כנסת, שהם שייכים לארבע מפלגות שונות, וגם בתוך המפלגות הם שייכים לפלגים שונים.
ראובן ריבלין: השייח' הגיע אלינו, ואנחנו רואים זאת ככבוד גדול, אבל צריך לפתור את הבעיה הזאת ברמה הביצועית של הממשלה, על כל מגווני פעולותיה, כמו הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה והוועדה הארצית, אבל אם הדבר לא מתאפשר, צריך לראות, איך מטפלים נקודתית כדי להכשיר את אותם אלה מתוך הבנה שמכאן ולהבא בלי תוכנית בניין ערים, גם לא ייבנה יותר.
ראובן ריבלין: כל דור והדרישות שלו, אבל צריך לפתור את הבעיה הזאת.
ראובן ריבלין: הבעיה היא בעיה שעמדה לפתחן של ממשלות ישראל לדורותיהן ב-25 השנים האחרונות.
ראובן ריבלין: ועדת הכספים היא ועדה מאוד אפקטיבית, ואני מאוד שמח שכל דבר בא אליך, חבר הכנסת גפני.
ראובן ריבלין: אולי זה לא רק בגלל ועדת הכספים – זה בגלל אישיותך, שממקדת איזושהי מחשבה אצל האזרחים הישראליים, שרק אצלך אפשר לקבל את הפתרונות.
ראובן ריבלין: אולי באמת צריך להקים ועדת חקירה פרלמנטרית.
משה גפני: אנחנו קיימנו על זה דיון בוועדת הכספים.
משה גפני: אני דיברתי עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
משה גפני: היו דיונים אצלו, הם התמשכו, ועדיין לא הסתיימו.
משה גפני: כולם אומרים שצריך לפתור את הבעיה.
משה גפני: יש פה בעיה בין משרד האנרגיה לבין משרד הפנים.
משה גפני: שניהם משרדים שנוגעים בדבר.
משה גפני: אם אתה היית מסכים, הייתי מבקש ממנהל הוועדה או מהאנשים אצלך, לקרוא את המשרדים האלה- - -
ראובן ריבלין: גם את ראשי המחוזות שהם- - -
משה גפני: אמרתי – נקיים אצלך דיון.
ראובן ריבלין: מסכים.
ראובן ריבלין: הנה, רבקה נמצאת פה, היא תארגן.
משה גפני: אתה ואני במצב לא טוב, כי יגידו, שכשאתה לא היית יושב-ראש הכנסת, ואני לא הייתי יושב-ראש ועדת הכספים, פתרו את זה עם ועדת שחל, ועכשיו, כשאנחנו בתפקידים האלה, אנחנו לא עושים דבר.
משה גפני: אדוני יושב-ראש הכנסת, אם אתה מסכים לעניין הזה, ואז אולי נמצא פתרון באותה ישיבה.
ראובן ריבלין: גם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
משה גפני: הוא גם בעניין.
משה גפני: תודה רבה, שנה טובה.
משה גפני: על סדר-היום: ערבות מדינה לחברת חשמל להנפקת אג"ח – בקשה של שר האוצר.
משה גפני: אני מבקש קודם פרוצדורלית, לפני שאאפשר ליושב-ראש הכנסת, שביקש להשתתף כאן דיון, ואני מודה לו על כך – אנחנו נמצאים הרבה פעמים מול הממשלה, מול משרד האוצר במצב שהוא כמעט בלתי-אפשרי.
משה גפני: אנחנו איננו חותמת גומי של הממשלה, אנחנו לא חייבים לקבל דיונים שמקיימים במשרד האוצר – לא מחויבים לקבל ככזה ראה וקדש.
משה גפני: מתנהל דיון בין משרד האוצר לבין חברת החשמל במשך תקופה מאוד ארוכה.
משה גפני: אנחנו אישרנו כבר כמה ערבויות לחברת החשמל.
משה גפני: היו פעמיים שאישרנו בפרקי זמן שונים, ועכשיו מגיע שוב.
משה גפני: מדובר בהרבה מאוד כסף – פעם זה מיליארד וחצי, 3 מיליארד.
משה גפני: הפרטים ידועים לכולם, זה פחות חשוב.
משה גפני: אנחנו נמצאים במצב שהכנסת נמצאת בפגרה, העבודה שלה היא עבודה אטית יותר – אמנם אנחנו בוועדת הכספים עובדים, אבל אנחנו לא מקבלים את הממשלה ככזה ראה וקדש.
משה גפני: אדוני המנכ"ל, סיימו את הדיונים אצלכם קודם, הייתם צריכים לעשות את זה קודם.
משה גפני: לא ייתכן שתקיימו דיונים עד הקצה, ותגיעו למסקנה, ו-וויכוחים, ובסוף אנחנו צריכים מהיום למחר להביא דיון, ו"מהיום למחר" – הכוונה אצלי לא רק כי יושב-ראש הכנסת ביקש ואישר לעשות את הדיון מהיום למחר, אלא כל התהליך הזה.
משה גפני: אתם צריכים לקחת בחשבון את עבודת הכנסת, את עבודת הוועדה.
משה גפני: גם לנו יש מה לומר בעניין הזה.
משה גפני: הסיפור של חברת החשמל אינו סיפור פשוט אלא סיפור מאוד מורכב, הוא קשור להרבה דברים – לתעריפים, לקשיי נזילות, לעובדים, להנהלה, לרגולציה, למשרד האוצר.
משה גפני: הרבה מאוד שאלות יש לנו.
משה גפני: אמרתי, וסיכמתי גם עם יושב-ראש הכנסת אתמול – אם יהיה מישהו שמתנגד, לא תהיה הצבעה היום.
משה גפני: ההצבעה תהיה ביום שני, כפי שזה מופיע בסדר-היום.
משה גפני: אם לא תהיה התנגדות, נצביע היום.
משה גפני: לא נפרק את מסגרות הכנסת רק כי הממשלה מתמהמהת.
משה גפני: ויכול להיות שאתם מקבלים החלטה שחברת החשמל לא בסדר, ולא נותנים להם ערבות, ולא מביאים לפה בקשה.
משה גפני: אבל אם מביאים לפה בקשה, היא צריכה להיות בזמן ומסודרת, וכל מה שנלווה לעניין הזה.
ראובן ריבלין: קודם כל, אני מחזק את כל האמירות שנאמרו על-ידי יושב-ראש ועדת הכספים, משה גפני.
ראובן ריבלין: אבל אני גם רוצה להעיר למנכ"ל האוצר: כאשר הממשלה מתכנסת ביום ראשון בבוקר, יודעים כולם את סדר-יומה, שמופץ בין שרי הממשלה עד יום חמישי, ולא ייתכן להעלות נושא, וגם הממשלה בכל דיוניה, בכל אגפיה ובכל משרדיה, יודעים שצריך להתכונן כדי לעבור גם מחסום נוסף – ישיבות הממשלה.
ראובן ריבלין: הממשלה רק שוכחת שמה שהיא מחייבת את עצמה, היא פטורה לגבי הכנסת, והאמירה שבה אנחנו נסיים בינינו, ואז הכנסת תתכנס רק כדי לאשר, היא דבר שהממשלה צריכה לשכוח ממנו.
ראובן ריבלין: הדבר ברור לחלוטין, והפוך – הממשלה תיקרא על-ידי הכנסת.
ראובן ריבלין: אם, למשל, ירצה איזשהו גורם בכנסת, שמורכב מ-61 חברי כנסת, להביע בה אי-אמון, אז היא תבוא, גם אם לא נאמר לה במפורש שהיא צריכה לבוא מבעוד יום.
ראובן ריבלין: הסדר הטוב מחייב להבין, שכל תהליך, אדוני ראש מועצת המנהלים של חברת החשמל, כל תהליך כולל גם את האישור של ועדת הכנסת, אם הוא נדרש, שכן כל ערבות מדינה, כפי שיודע היטב מנכ"ל משרד האוצר, היא תקציב.
ראובן ריבלין: והיא עומדת כאן ואומרת לנו בכל עת ועת, כאשר אנחנו מבקשים לאפשר ערבות מדינה לנושא זה או אחר, אומרים: ערבות מדינה היא תקציב, אנחנו לא יכולים לאפשר זאת, אומרים נציגי האוצר, ובצדק.
ראובן ריבלין: לכן, אם זה תקציב, ברור שכדי לאשר אותו צריך לקחת בחשבון מבחינת לוח הזמנים את נושא אישור ועדת הכנסת.
ראובן ריבלין: ועדת הכנסת אינה בימים רגילים ובסדר-יום רגיל מצב שבו אפשר לקחת אותו כדבר מובן מאליו, כאילו זו חותמת שהממשלה אוחזת בידה, ויכולה לעשות זאת.
ראובן ריבלין: חבל שנוכיח לכם שזה לא כך.
ראובן ריבלין: ועוצמתה של ועדת הכספים של הכנסת על מרכיביה גם בקדנציה הזאת, או אולי אפילו יותר, מוכיחה מפעם לפעם לממשלה, שטוב שתשים את לבה, שהיא צריכה את אישור הכנסת ולא להפך.
ראובן ריבלין: יחד עם זה אני מוכרח לומר לחברי הכנסת הנכבדים: אני ער לכך שאנחנו לא הודענו על נושא זה מבעוד זמן, ולכן לכל חבר כנסת יש היכולת לומר: אני לא מוכן, אבל מדוע אני חושב שתפקידה של הכנסת, בגלל חשיבותה המרכזית ובגלל הצורך בקבלת אישורה, והאישור הוא לא פורמלי אלא אישור מהותי, שכן בלי אישור ועדת הכספים לא יכולה חברת החשמל לקבל את הערבות – אנחנו צריכים קודם כל לשקול את השיקול של אלה ששלחו אותנו.
ראובן ריבלין: לא הממשלה שלחה אותנו; אנחנו שלחנו את הממשלה.
ראובן ריבלין: אנחנו נבחרנו על-ידי הציבור.
ראובן ריבלין: אני שואל את עצמי רק שאלה אחת:
ראובן ריבלין: האם אי-מתן הערבות לחברת החשמל, אם הכול בסדר, לא תפגע בציבור שולחינו, שבשמם אנחנו כאן, ואנחנו נציגיהם?
ראובן ריבלין: ונדמה לי שאם ביום ראשון חברת החשמל צריכה מבחינות כלכליות ופיסקליות שונות, אם מדובר בתזרים או כל דבר אחר שבינו נתנה הממשלה את הערבות המבוקשת, אנחנו לא נפגע מתוך רצון להוכיח את הממשלה בציבור בוחרינו, ולכן ביקשתי, אדוני היושב-ראש, לקיים בצורה חריגה ביותר את הדיון בנושא זה היום, משום שהאחריות שלנו הישירה היא כלפי הציבור, ומי שיכול להיות מוענש פה – חברת החשמל, שנותנת לציבור שלנו את האור שאליו הוא מייחל.
ראובן ריבלין: לכן אני מציע לכל חברי הכנסת, למרות שהדבר התקבל בהתראה של 18 שעות, אני מבקש בכל זאת להיעתר לבקשת הממשלה, אם אכן היא ראויה.
נסים עוג'מן: שלום, אני יועץ משפטי ומרצה בענייני חוק ומשפט.
נסים עוג'מן: באותו הקשר הייתי מבקש מיושב-ראש הכנסת, שיחווה דעתו לעניין, האם הציבור שאותו שלחנו לחברי כנסת, וחברי כנסת שולחים את הממשלה, האם לא זכאים לקבל את המסמכים, טפסים של העברות תקציביות, כדי שנוכל גם ללמוד על אישורים?
ראובן ריבלין: זאת שאלה מאוד רצינית.
ראובן ריבלין: הציבור צריך להיות זהיר מאוד, את מי הוא שולח לכנסת, כאשר הוא בוחר.
נסים עוג'מן: האם אנחנו צריכים לקבל העברות תקציביות כדי- - -
ראובן ריבלין: זאת שאלה רצינית, אני לא רוצה לחוות את דעתי.
ראובן ריבלין: אגב, הכול שקוף בכנסת; לא אמרתי שבממשלה.
ראובן ריבלין: אבל מה שמעבירים אלינו- - -
אבישי ברוורמן: השאלה, מתי מעבירים.