GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועם רויזליך: (13)  סעיף 17 ג - לא יחול.
נועם רויזליך: (2) בסעיף  18 )א ( האמור בו יסומן  (א) ובו,  ברישה, אחרי  "רשאי"  יבוא    "למעט לעניין איגוד ערים למים או לביוב כהגדרתו בסעיף 17 ה (א)" ;      )ב ( אחרי סעיף קטן )א( יבוא:  (ב ) מועצת רשות המים והביוב, כהגדרתה בסעיף 17 ה)א(, רשאית לקבוע כללים לעניין איגוד ערים למים או לביוב כהגדרתו בסעיף האמור, לרבות כללים בדבר –     (1)  העניינים המפורטים בסעיף קטן (א) (1) עד (4);  כללים כאמור יותקנו בהתייעצות עם שר המשפטים;     (2) אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של שירותים בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שנותן האיגוד לצרכניו , והבטחתם ברציפות ולאורך זמן ; נקבעו כללים לפי פסקה זו, יבצע איגוד ערים למים או לביוב כל פעולה בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שאותם הוא רשאי לבצע לפי כל דין,  בכפוף לכללים האמורים;     (3) חישוב עלות ותעריפים לתשלומים, בעד ביצוע פעולות בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שנותן האיגוד לצרכניו;      הוראות סעיפים 101 עד 103 לחוק תאגידי מים וביוב יחולו לעניין קביעת כללים לפי פסקה זו, בשינויים המחויבים.
נועם רויזליך: 181.
נועם רויזליך: (א)  בסעיף זה   "איגוד ערים למים או לביוב", "מועצת רשות המים והביוב"    כהגדרתם בסעיף17 ה)א( לחוק איגודי ערים , כנוסחו בסעיף 180 (1) לחוק זה.
נועם רויזליך: )ב ( כל עוד לא נקבעו כללים לעניין חישוב עלות ותעריפים לתשלומים בעד ביצוע פעולות של איגוד ערים למים או לביוב, לפי הוראות 180(ב)(3) לחוק איגודי ערים, כנוסחו בסעיף  180 (2)(ב) לחוק זה, ימשיכו לחול התעריפים שנקבעו לעניין זה לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק זה )להלן - התעריפים הקיימים(  , ואולם רשאית מועצת רשות המים והביוב, כל עוד לא קבעה תעריפים לפי הסעיף האמור ולאחר ששוכנעה כי יש הצדקה לכך, לשנות לגבי איגוד ערים למים או לביוב את התעריפים הקיימים, על פי העקרונות לקביעת כללים לפי סעיפים   101 עד 103  לחוק תאגידי מים וביוב, התשס"א- 2001 או לעדכנם לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או לפי מדד אחר שייראה לה הולם.
נועם רויזליך: )ג ( הוראות סעיפים 17 ה ו– 18 לחוק איגודי ערים כנוסחם בסעיף   180 (1) ו-(2)  לחוק זה, למעט הוראות סעיף 17 ה  (ב)(9) וההוראות לפי סעיף  18(ב)(2) ו(3) לחוק איגודי ערים, כנוסחם בסעיף האמור , לא יחולו לעניין איגוד ערים למים או לביוב, שערב תחילתו של חוק זה היו נתונים לו תפקידים וסמכויות גם בתחום שאינו קשור לתחום משק המים או הביוב - כל עוד נתונים לו תפקידים וסמכויות גם בתחום כאמור או עד תום שנה מיום תחילתו של חוק זה, לפי המוקדם מביניהם  )בסעיף קטן זה - תקופת הביניים(, ואולם לא תצורף בתקופת הביניים רשות מקומית לאיגוד כאמור.
נועם רויזליך: 182.
נועם רויזליך: (1) בסעיף 238, בסעיף קטן  (א) (5) הסיפה החל במילים " וכן את המחיר שישולם" - תימחק;      (2) בסעיף 251 (1) , אחרי  "בסעיף 250 "יבוא  "למעט תשלום כאמור בעד ביצוע פעולות בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב,  לרבות פעולות מכירה, הולכה או אספקה".
נועם רויזליך: 183.
נועם רויזליך: בפקודת המועצות המקומיות   בסעיף 22(א) בסופו יבוא "  ואולם לא תאשר המועצה חוק עזר הכולל הוראות בדבר תשלום בעד ביצוע פעולות בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב,  לרבות פעולות מכירה, הולכה או אספקה".
נועם רויזליך: 184.
נועם רויזליך: בחוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ"ב-1962 – (1)  אחרי סעיף 15 יבוא:      "פרק שני:  קביעת כללים לחישוב עלות ותעריפים בעד שירותי ביוב שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד".
נועם רויזליך: 15 א.(א)   בפרק זה - "מועצת רשות המים והביוב" - מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי סעיף 124 טו לחוק המים, התשי"ט 1959  "רשות מקומית בלא תאגיד" - רשות מקומית שאינה חייבת בהפעלת שירותי המים והביוב שבתחומה באמצעות חברה, לפי הוראות חוק תאגידי מים וביוב, למעט איגוד ערים למים או לביוב כהגדרתו בסעיף 17 ה)א( לחוק איגודי ערים, התשט"ו 1955 .
נועם רויזליך: (ב) על אף האמור בכל דין,  מועצת רשות המים והביוב תקבע בכללים,  את התעריפים לתשלומים שתגבה רשות מקומית בלא תאגיד בעד שירותים שהיא נותנת לפי חוק זה בתחום הביוב; הוראות סעיפים 101 עד 103 לחוק תאגידי מים וביוב,  התשס"א – 2001  , יחולו לעניין קביעת כללים כאמור, בשינויים המחויבים.
נועם רויזליך: (2) פרק שלישי – בטל.
נועם רויזליך: 185 (א) – בסעיף זה –  'איגוד ערים למים או לביוב' כהגדרתו בסעיף 17 (ה) א לחוק איגודי ערים כנוסחו בסעיף 180 (1) בחוק זה.
נועם רויזליך: 'חוק איגודי ערים' – חוק איגודי ערים, התשט"ו-1955.
נועם רויזליך: 'חוק הרשויות המקומיות (ביוב)' – חוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ"ב-1962.
נועם רויזליך: 'חוק תאגידי מים וביוב'" - חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א - 2001- ; "מועצת רשות המים והביוב" - מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי סעיף 124 טו לחוק המים, התשי"ט-1959 ; "רשות מקומית בלא תאגיד" - כהגדרתה בסעיף  15 א)א( לחוק הרשויות המקומיות )ביוב(, כנוסחו בסעיף  184 (1)  לחוק זה.
נועם רויזליך: )ב ( בלי לגרוע מהוראות חוק תאגידי מים וביוב, התעריפים בעד שירותים בתחום הביוב שנותנת רשות מקומית, למעט איגוד ערים למים או לביוב )בסעיף קטן זה – רשות מקומית( שנקבעו לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק זה, ימשיכו לחול לעניין שירותים כאמור שנותנת רשות מקומית לאחר יום תחילתו של חוק זה, ורשאית מועצת רשות המים והביוב לקבוע עדכונים לתעריפים אלה לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או לפי מדד אחר שייראה לה הולם, וזאת עד שיתקיים לגבי הרשות המקומית אחד מאלה, לפי העניין:     (1) לגבי רשות מקומית בלא תאגיד - נכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותה רשות מקומית לפי סעיף 15א)ב( לחוק הרשויות המקומיות  )ביוב(, כנוסחו בסעיף 184 (1) לחוק זה;     (2) לגבי רשות מקומית אחרת - חלות לגביה הוראות סעיף  139 (ב) לחוק תאגידי מים וביוב.
נועם רויזליך: (ג) הוראות פרק שלישי לחוק הרשויות המקומיות )ביוב(, כנוסחו לפני ביטולו כאמור בסעיף 184 (2)  לחוק זה, ימשיכו לחול לאחר תחילתו של חוק זה על רשות מקומית, למעט ההוראות לעניין קביעת אגרות והיטלים בחוקי עזר, וזאת עד שיתקיים לגביה המפורט להלן, לפי העניין:     (1) לגבי רשות מקומית בלא תאגיד - נכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת  רשות המים והביוב לגבי אותה רשות מקומית לפי סעיף 15 א)ב( לחוק הרשויות המקומיות  )ביוב(, כנוסחו בסעיף 184 (1)  לחוק זה, ואולם הוראות הפרק השלישי האמור בנוגע להגשת ערר או ערעור, ימשיכו לחול לגבי אותה רשות מקומית בנוגע להגשת ערר או ערעור בשל דרישת תשלום שנשלחה לצרכן לפני מועד כניסתם לתוקף של תעריפים אלה ובנוגע להליכים בקשר לערר או לערעור כאמור;     (2) לגבי איגוד ערים למים או לביוב - נכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותו איגוד ערים לפי סעי   18 (ב) 3 לחוק איגודי ערים, כנוסחו בסעיף  180 (ב) (2) לחוק זה, ואולם הוראות הפרק השלישי האמור בנוגע להגשת ערר או ערעור, ימשיכו לחול לגבי אותה רשות מקומית בנוגע להגשת ערר או ערעור בשל דרישת תשלום שנשלחה לצרכן לפני מועד כניסתם לתוקף של תעריפים אלה ובנוגע להליכים בקשר לערר או לערעור כאמור; (3)  לגבי רשות מקומית אחרת - חלות לגביה הוראות סעיף 139 (ב) לחוק תאגידי מים וביוב.
נועם רויזליך: 186.
נועם רויזליך: (א) בסעיף זה –  'חוק המים' – חוק המים, התשי"ט-1959;  'מועצת רשות המים והביוב' – מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי סעיף 124 טו, לחוק המים; רשות מקומית" - למעט איגוד ערים למים או לביוב, כהגדרתו בסעיף 17 ה)א( לחוק איגודי ערים כנוסחו בסעיף 180 (1) לחוק זה.
נועם רויזליך: (ב) מועצת רשות המים והביוב תקבע, בכללים, אמות מידה והוראות לעניין הרמה, הטיב והאיכות של שירותים בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שנותנת רשות מקומית לצרכניה, והבטחתם ברציפות ולאורך זמן.
נועם רויזליך: (ג) בלי לגרוע מהוראות חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א -2001 רשות מקומית תבצע כל פעולה בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שאותה היא רשאית לבצע לפי כל דין, בכפוף לכללים שקבעה מועצת רשות המים והביוב כאמור בסעיף קטן (ב).
נועם רויזליך: (ד) אמות מידה והוראות שנקבעו בכללים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לפי הוראות סעיף קטן (ב) בתחומים הקשורים למשק המים או בתחומים המוסדרים לפי הוראות חוק המים, יראו אותן כחלק מתנאי רישיון שניתן לרשות המקומית לפי חוק המים.
נועם רויזליך: 187.
נועם רויזליך: בחוק הסדרים במשק המדינה)תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006),  התשס"ו -2006 (1) בסעיף  42(א)  במקום  "י"ח בתמוז התש"ע  (30 ביוני 2010)   " יבוא  "י"ב בתשרי התש"ע  (30 בספטמבר 2009)".
נועם רויזליך: (2) בסעיף  55 (ד)  במקום "  י"ח בתמוז התש"ע  (30 ביוני 2010)"  יבוא  "י"ב בתשרי התש"ע   (30 בספטמבר 2009)".
נועם רויזליך: 188.
נועם רויזליך: בחוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות, התשי"ח 1957  בסעיף 1, בהגדרה  "ניקוז", בסופה יבוא  "וכן ניצול מרבי ויעיל של מים עיליים או אחרים, שנעשתה לגביהם פעולה כאמור, לשם הבטחת השימושים השונים בהם בתחום משק המים".
אמנון כהן: אנחנו רוצים להודות למקריאי החוק, לצוות האוצר החרוצים, שעשו את העבודה, את המלאכה, ואני רוצה להודות לחברי הכנסת שישבו עד הרגע האחרון ולא הפריעו, העיתונאים החרוצים, הצלמים.
אמנון כהן: אני רוצה להודות לכולם.
אמנון כהן: הישיבה הזו היום נעולה.
אמנון כהן: הצוות יתכנס, נדון, נכין את הצעת החוק והמשך שיתוף פעולה.
אמנון כהן: ביום ראשון הדיון הבא וכמו שמפורסם בסדר היום.
אמנון כהן: הישיבה נעולה, שבת שלום.
משה גפני: בראשית הישיבה אני רוצה להזכיר שאמרתי שאחרי שנאשר את התקציב אני אתחיל להקים ועדות משנה בנושאים שונים.
משה גפני: אני מבקש להודיע לכן שאני מתחיל להקים ועדת משנה לנושא של גוש קטיף בראשותו של חבר הכנסת אריאל.
משה גפני: רציתי לעשות את זה כבר ביום רביעי, אבל בגלל סעיפים דחופים בעזרת השם זה יהיה בשבוע הבא.
משה גפני: אני מבקש להקים ועדת משנה לנושא עסקים קטנים בראשה יעמוד חבר הכנסת, חבר הוועדה, אלכס מילר.
משה גפני: אניע מבקש להקים ועדת משנה לענייני המגזר הערבי, בראשה יעמוד חבר הכנסת, חבר הוועדה, אחמד טיבי.
משה גפני: אני מבקש להקים ועדת משנה לנושא הפריפריה, בראשה תעמוד חברת הכנסת, חברת הוועדה, מירי רגב.
משה גפני: אני מבקש להקים ועדת משנה לענייני ביטוח, בראשה תעמוד חברת הכנסת, חברת הוועדה, פניה קירשנבאום.
משה גפני: בהמשך אני מתכוון להקים עוד כמה ועדות משנה ואני מבקש מחברי הוועדה שמי שמבקש להיות חבר באחת מוועדות המשנה שמוקמות עכשיו ושיוקמו בהמשך בעזרת השם, להעביר למנהל הוועדה את בקשתו ואנחנו נשבץ אותו כחבר הוועדה בה הוא מעונין.
משה גפני: אנחנו דנים בבקשה של שר האוצר להפחית את שכר ראש-הממשלה והשרים ב-5 אחוזים.
משה גפני: למען האמת, אני כמובן תומך בזה ואני מניח שכולם תומכים בזה, אבל אני לא כל כך מבין מה זה ראש-הממשלה והשרים, והאם חברי הכנסת הם לא בסמכות ועדת הכספים.
משה גפני: זה דיון שצריך להיות בוועדת הכנסת.
משה גפני: אני מבין, חבר הכנסת אריאל, שאתה הגשת בקשה לנשיאות בנושא הזה.
משה גפני: בסדר, על זה אנחנו לא יכולים לדון כי זה לא בסמכותנו.
משה גפני: אני לא יודע מה לגבי נשיא המדינה והשופטים, כאשר ההחלטה לגבי הפחתת השכר היא אצלנו, אבל אין בקשה כזאת.
אורי אריאל: יש בקשה כזאת.
: איפה?
אורי אריאל: חכה.
: על כל פנים, בקשת שר האוצר היא להפחתת השכר של ראש-הממשלה והשרים ב-5 אחוזים.
: האם יש למישהו מה להעיר בעניין הזה?
אורי אריאל: אני חושב שצודקת שממשלה שמובילה את כל המשק ואת כל ההחלטות אומרת שהיא שותפה במאמץ הזה.
אורי אריאל: זה גם לא סכום כל כך סמלי כמו שרבים טוענים ואומרים.
אורי אריאל: הייתי שמח לשמוע מכל אלה שמלעיזים, מלעיגים ומבקרים שהם יוותרו על 5 אחוזים משכרם ואז נראה אם זה סכום קטן או לא קטן או מה זה אומר להם אישית.
אורי אריאל: אני חושב שבהמשך להחלטת הממשלה צריך בהמשך להרחיב את זה ואני רוצה להציע שוועדת הכספים תפנה – לא תחליט – לשופטים, לנשיא המדינה ולאחרים, ככל שזה תלוי בה, ותבקש גם מהם לעשות זאת.
: מי בסמכותה של ועדת הכספים?
: נושאי משרה שיפוטית, שופטים.
: גם מבקר המדינה.
: אולי אני אציג את הנושא כי יש כאן רלוונטיות והשפעה על כוחות הביטחון.
אורי אריאל: אני מציע שהוועדה תפנה בשלב ראשון לכל הגופים שבסמכותה לדון על משכורתם ותבקש מהם לעשות את זה מטעמה.
אורי אריאל: אני לא חושב שאנחנו צריכים להחליט היום ולאכוף עליהם ככל שזה נתון לנו בכלל, אבל תכף היועץ המשפטי יאיר את עינינו.
אורי אריאל: אם לא תהיה תשובה, דבר שעשוי או עלול לקרות, תלוי בנקודת ההשקפה, אני מציע שהיושב-ראש יקבע דיון לעוד שלושה שבועות-חודש – זה לא דבר דחוף – כדי באמת לנסות להביא את בכירי המשק כולו להחלטה כזאת.
אורי אריאל: אינני יודע מי קובע למשל בחברות הממשלתיות.
אורי אריאל: אנחנו כולנו, כל אלה שמדובר בהם היום, הם בעשירון העליון.
אורי אריאל: אין שם אחד שאפשר לומר עליו שלא גומר את החודש במובן הזה, ואני מקווה שאכן תהיה רוח כזאת ושלא יצטרכו לעמול על זה הרבה אלא באמת כל הראשים למיניהם יואילו לעשות זאת.
אורי אריאל: אני אכן פניתי ליושב-ראש הכנסת - ואמור להתקיים דיון בנושא ואולי עוד היום.
אורי אריאל: זה צריך לעבור את ועדת הכנסת – שגם אנחנו בתוך כל החבורה הזאת בעשירון העליון נשתתף בעניין הזה.
אורי אריאל: אני רואה בזה דוגמה.
אורי אריאל: אני לא רוצה להרחיב ולהישמע כאילו אני מטיף לאחרים כי אני לא מטיף לאף אחד אבל אני חושב שזה נכון וטוב שכך נעשה אנחנו.
חיים אורון: אני מציע לעצור קצת את הסוסים.
חיים אורון: אני בעד ההצעה שנוגעת בשרים ולמרות שבדרך כלל אני לא מתערב יותר מדיי בנושא של שכר חברי הכנסת כי לפני הרבה שנים אמרו לי שממילא אני קיבוצניק ואני לא חי מהמשכורת.
חיים אורון: אני חושב שאם אלה השרים, אלה גם חברי הכנסת.
חיים אורון: חבר הכנסת אורי אריאל, יש כלי מאוד מצוין למה שאתה אומר ואני לא יודע לנחש אם ביום רביעי הצבעת בעדו או נגדו, וקוראים לו מדרגת מס.
חיים אורון: אתה רוצה שהעשירון העליון ישלם יותר או שתהיה לו הכנסה פנויה יותר, בבקשה, בוא נחליט בכנסת, מה שבסמכותנו, שמעל משכורת של 25-30 אלף שקלים, כהוראת שעה לשנתיים, כמו עם המע"מ אגב, כל אחד משלם איקס.
חיים אורון: אז אני מבין מה אתה עושה.
חיים אורון: אנחנו החלטנו, אגב, לעשות הפוך, להוריד להם את המשכורת.
חיים אורון: למשל השופטים, למשל בעלי משרות בכירות כמו מנכ"לים.
חיים אורון: אם רוצים לומר שיש דרגות שכר גבוהות מדיי במדינת ישראל, ובמצב הקיים הם צריכים להשתתף, זה הכלי.
חיים אורון: הוא נכון, הוא מסודר, הוא נוגע לכולם.
חיים אורון: אני אפילו הצעתי אותו – מדרגת מס נוספת – אבל הוא כמובן לא עבר בלילה הזה.
: אתה אומר שהפחתת השכר הוא לא הכלי הכי יעיל?
חיים אורון: אני חושב שצריך להתחיל בפנייה התנדבותית ולהמשיך באיום שהוועדה תכפה, אחר כך לקיים משא ומתן עם ועד העובדים של השופטים, זה לא יהיה נכון.
חיים אורון: אני גם יודע מצד שני שלא פעם הייתה כאן טענה שיש עניין למשל עם השופטים לא לפגוע בשכרם משום שהאלטרנטיבה של חלק גדול מהם הן רמות שכר לגמרי אחרות ולא פעם הם באו ואמרו כאן שמי שעובר לתחום השיפוטי הוא יורד באופן משמעותי ברמת שכרו.
חיים אורון: אני לא מרחם לא על זה ולא על זה ולא על זה אבל כך בתוך הדיון, אני עושה הבחנה ברורה בין נבחרים ובין בעלי משכורות.
חיים אורון: נבחרים לוקחים על עצמם כדוגמה אישית להוריד משכרם, וזה בסדר גמור ואני תומך.
חיים אורון: אגב, בחלק מהמקומות אלה הסכמי עבודה, אלה הסכמים קיבוציים, אלה הסכמים.
חיים אורון: כל פעם מישהו חושב שזאת שעת חירום ומגיעים לשכר.
חיים אורון: אם הכנסת – זה לגיטימי לחלוטין – רוצה להקטין את ההכנסה הפנויה, זה המונח, של שכבה מסוימת, היא יכולה לומר שזה עובר ב-25 אלף שקלים, ב-30 אלף שקלים, ב-32 אלף שקלים, ובמקום הזה לעשות הוראת שעה ולומר שמי שמרוויח משם למעלה, אנחנו מטילים עליו עכשיו מס נוסף של 5 אחוזים.
: לזה ראש-הממשלה לא יסכים.
חיים אורון: לכן אני חושב שהכלי הוא לא נכון.
חיים אורון: למה רק במינהל הציבורי?
אורי אריאל: למה דמי הבראה רק במינהל הציבורי?
אורי אריאל: אני כבר יודע את התשובה.
חיים אורון: הייתה טענה שבסקטור הפרטי, טענה שבחלקה היא נכונה, היו הפחתות שכר או ירידה לארבעה ימי עבודה או כל מיני מנגנונים כאלה שהקטינו את עלות העבודה בכל מיני תאגידים בגלל המציאות הזאת.
חיים אורון: הטענה הזאת, היה בה משהו.
חיים אורון: לא יכול להיות שהסקטור הציבורי, לא קורה אתו שום דבר.
חיים אורון: להתערב ברמת המשכורות באופן כזה, אני גם חושב שזה לא יעמוד במבחנים.
חיים אורון: אני לא מציע שהוועדה תאיים שאם הם לא ירצו מרצון וכולי.
אורי אריאל: לא מדובר באיום.
: חבר הכנסת אורון, עמדתך ברורה והיא גם מאוד הגיונית.
: אני חושב שהיא נכונה.
: אדוני היועץ המשפטי, מה סמכותה של ועדת הכספים?
: באופן כללי?
: בנושא שכר.
: מה הסמכות שלנו?
: הסמכות של הוועדה היא מכוח החלטת שכר ראש-הממשלה, שרים וסגני שרים, על ראש-הממשלה וגם על השרים וסגני השרים.
: מכוח החלטת משכורת נשיא המדינה, לגבי נשיא המדינה.
: מכוח החלטת משכורת מבקר המדינה, של מבקר המדינה.
: מכוח החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית, לגבי נושאי משרה שיפוטית.
: הבקשה שמונחת בפני הוועדה מתייחסת אך ורק בהתאם לבקשה לגבי תפקיד ראש-הממשלה או שר, ולכן גם הטיוטה להחלטה שמונחת בפניכם מתייחסת רק לתפקיד ראש-הממשלה או שר.
אורי אריאל: לא לגבי סגני שרים?
: חשוב לציין גם שעל פי החלטת שכר של החלטת משכורת מבקר המדינה, למבקר המדינה ישולמו משכורת ותשלומים אחרים כפי שנקבעו לשרים בהחלטות שכר שרים וסגני שרים.
: בנוסח שמונח לפניכם, כפי שכתבנו, "אין בהוראות סעיף זה כדי לשנות את שכר היסוד לעניין כל הוראה אחרת בדין", כך שמה שמונח בפניכם מדבר רק ואך ורק לגבי ראש-הממשלה והשרים, כפי שהפנייה הייתה קיימת.
: זה גם נכון לגבי יושב-ראש האופוזיציה שבהחלטות שכר חברי כנסת בכלל הן בסמכות של ועדת הכנסת, נקבע ששכר היסוד של יושב-ראש האופוזיציה יהיה כשכר יסוד של שר.
: גם לגבי זה, אני אקרא את מה שמונח לפניכם: החלטת שכר שרים וסגני שרים (הוראת שעה), התשס"ט-2009 בתוקף סמכותה לפי סעיף 35 לחוק יסוד: הממשלה, מחליטה ועדת הכספים של הכנסת לאמור: 1.
: הוראת שעה על אף הוראות סעיפים 1 ו-2 להחלטת שכר שרים וסגני שרים התשמ"ב-1992, בתקופה שמיום – וזה עניין לוועדה להחליט מתי יום תחילת התקופה כי בפנייה נקבע מיום קבלת ההחלטה – ועד ליום כ"ד בטבת התשע"א (31 בדצמבר 2010) או בעדה, יפחת שכר היסוד של ראש-הממשלה והשרים, כאמור באותם סעיפים, ב-5 אחוזים.
: אין בהוראות סעיף זה כדי לשנות את שכר היסוד לעניין כל הוראה אחרת בדין.
: לכן יש כאן התאמה בין הוראת השעה לבין הבקשה שהונחה בפני הוועדה.
: זה הנוסח שאתם הכנתם.
: מי הגיש את הבקשה הזאת?
ליאורה סידי: משרד האוצר.
: למה אין סגני שרים בבקשה?
ליאורה סידי: משום ששכר סגני שרים צמוד לשכר חברי כנסת.
: אבל הסמכות שלנו היא גם על סגני שרים.
ליאורה סידי: הסמכות שלכם, אם אני זוכרת נכון, היא אכן גם על סגני שרים.
ליאורה סידי: אם תפחית את השכר של סגן השר, יוצא שסגן השר ירוויח פחות מחבר כנסת.
אורי אריאל: אם לא יופחת שכר חברי הכנסת.
ליאורה סידי: נכון, אם לא יופחת שכר חברי הכנסת.
: אפשר לכתוב שאנחנו מאשרים את הבקשה של שר האוצר ואנחנו מוסיפים הערה שאם יופחת שכר חברי הכנסת, יופחת גם שכר סגני השרים.
חיים אורון: בשיעור בו יופחת שכר חברי הכנסת.
: אנחנו נקבל החלטה שאנחנו מאשרים את בקשת שר האוצר להפחית את שכר ראש-הממשלה והשרים, מיום קבלת ההחלטה.
: מה-1 באוגוסט 2009.
ליאורה סידי: זאת אומרת, עכשיו.
: ה-1 באוגוסט 2009.
: אנחנו מוסיפים להחלטה שבמידה שיופחת שכר חברי הכנסת, יופחת בהתאם שכר סגני השרים.
: אם לא יופחת, לא נוגעים בעניין הזה.
: אנחנו הולכים לפי הבקשה שלכם.
: אני מבקש לקבל החלטה נוספת - לא לאיים על אף אחד ולא לומר לאף אחד שום דבר רע - והיא לפנות לכל מי ששכרו הוא שכר בכירים והחלטות השכר שלו תלויות בוועדת הכספים, להביא לידיעתו את בקשת שר האוצר ואת החלטת הוועדה להפחית את שכר ראש-הממשלה והשרים ב-5 אחוזים לתקופה המדוברת, זאת אומרת, עד סוף שנת 2010, ולשאול אותו האם הוא מבקש גם שהוועדה תדון בעניין של האנשים עליהם חל העניין הזה.
: אני לא מציע להביא את זה שוב לוועדה.
: אם יופחת, יופחת בהתאם גם שכר סגני השרים.
חמוטל בן-דור: אני רוצה להעיר שחלק מהבכירים בשירות המדינה צמודים לשכר סגני שרים.
חמוטל בן-דור: אם שכר סגני השרים יופחת, יופחת גם שכרם של סמנכ"לים, של משנים ושל מנכ"ל אחד בשירות המדינה.
חיים אורון: רגע, לא בסדר גמור.
חיים אורון: לא הורדנו שכר מנכ"לים.
חיים אורון: אם אני לא טועה, בהחלטה לגבי השרים נאמר שהיא לא תופסת לגבי אחרים.
חמוטל בן-דור: נכון.
: בואו נפריד בין המערך ההסכמי שאת מדברת עליו, שהוא לא נושא והוא לא עניין בתחום אחריותה או בתחום סמכותה של ועדת הכספים ואת מודעת לנושא הזה כי המערך ההסכמי הוא מערך אחר, לבין יכולתה או סמכותה של ועדת הכספים על פי חוק לגבי הנושאים שקיימים, וכרגע אנחנו מדברים על החלטה לגבי הפחתת שכר היסוד של ראש-הממשלה והשרים.
: כל שאלה אחרת או שאלה נפרדת היא שאלה של הנושאים ההסכמיים.
: אבל היא מעלה משהו אחר.
: את יודעת מה צמוד לשכר השרים?
: זה רלוונטי מכיוון שבהחלטה הזאת גם מפחיתים שכר של אנשים אחרים.
חמוטל בן-דור: מבקר המדינה.
חמוטל בן-דור: בעבר אני יודעת שהיו ראשי עיריות, אבל אני לא בטוחה.
: אנחנו מקבלים החלטה כזאת.
: ברור לחלוטין שיכולה להיות לזה השלכה.
: השאלה גם מה ההסכם שנעשה עם הסמנכ"לים או עם המשנים למנכ"לים.
: אם הצמידו אותם לסגני השרים, צריך לקחת את זה לטוב ולרע בגלל שהרבה פעמים מעלים את השכר של סגני השרים יותר מאשר מעלים במשק, או של חברי הכנסת, או של השרים, או של הנשיא, או של ראש-הממשלה, או של השופטים.
: גם כאשר מפחיתים, מפחיתים.
חמוטל בן-דור: השנה דווקא הקפיאו.
חמוטל בן-דור: הם לא קיבלו את העדכון בינואר.
חמוטל בן-דור: כלומר, הם נפגעו כבר פעם אחת.
: לא הצמידו אותם?
: אז גם את זה לא צריך להצמיד.
: אם זה נכון מה שאת אומרת.
חמוטל בן-דור: אני אומרת שגם סגני השרים לא עודכן שכרם.
: אם לא עודכן שכרם, אפשר לבקש מהסמנכ"לים שיפסיקו את ההצמדה לסגני השרים כי זה לא משתלם.
: רבותיי, מי בעד ההצעה הזאת?
חיים אורון: אתה הולך מהר מדיי.
חיים אורון: או שאני לא מבין או שאתה מבין יותר מדיי טוב.
חיים אורון: אני לא בעד שההחלטה הזאת תחול אלא על נבחרים.
חיים אורון: האוטומטיות, אם יש דרך לפגוע באוטומטיות, תאמרו לי מה הדרך.
: אני אומר לך שוב שאני לא בחנתי וגם אתה לא בחנת מה צמוד לשכר השרים או מה צמוד לשכר ראש-הממשלה.
חיים אורון: ההחלטה של היום תהיה רק לגבי ראש-הממשלה והשרים.
: יפה.
: עכשיו, אם יש סקטור מסוים בשירות הציבורי או אפילו לא בשירות הציבורי שעשה הסכם שהשכר שלהם יהיה צמוד לשכר השרים, אני צריך להתערב בזה עכשיו?
: אני צריך לומר משהו?
חיים אורון: אתה לא צריך להחיל עליהם.
: אני לא מחיל כלום.
חיים אורון: אני רוצה להבין אם זה חל או לא חל על סמנכ"לים.
חמוטל בן-דור: רק סגני שרים.
חיים אורון: אני רוצה לנתק את הקשר.
קריאה: לוועדת הכספים אין סמכות לעשות זאת.
: חבר הכנסת אורון, זה עניין של סמכות.
: השאלה אם הוא יחול או לא יחול, זה עניין הסכמי.
: ככל שהסכם מבקש להצמיד או לא להצמיד, זה עניין של הסכם וזה לא עניין של הסמכות של ועדת הכספים על פי חוק.
: זאת לא נסיבה שבמובן הזה היא רלוונטית.
אורי אריאל: מה אמרו על זה במשרד האוצר?
חמוטל בן-דור: הממשלה המליצה רק לגבי ראש-הממשלה והשרים.
: זה מה שאנחנו מחליטים.
אורי אריאל: אבל הסוגיה שאת מעלה כאן עלתה גם שם?
חמוטל בן-דור: לא.
: לא הייתם ערים לזה?
חמוטל בן-דור: היינו ערים.
חיים אורון: היות שסגני שרים זה לא כאן, זה לא מעניין אותי.
: זה יהיה כאן.
חיים אורון: זה לא יהיה כאן אלא בוועדת הכנסת.
: סמכותה של ועדת הכספים מבחינת הנבחרים – אני לא מדבר על שופטים ונשיא המדינה, שזה גם סמכותה של ועדת הכספים – היא ראש-הממשלה, השרים וסגני השרים.
: זאת סמכותה של ועדת הכספים.
: בבקשה שהגיש שר האוצר על ההפחתה ההתנדבותית הזאת עד סוף שנת 2010, הוא לא כלל את סגני השרים אף על פי שזה בסמכותנו, מכיוון שאם לא מפחיתים את שכר חברי הכנסת, יוצא שסגן שר יקבל משכורת קטנה משל חברי הכנסת.
: אם יופחת שכרם של חברי הכנסת, יופחת גם שכרם של סגני השרים, אבל זה תלוי בנו.
: אנחנו נצטרך או לקבל החלטה אז או לקבל החלטה עכשיו שתלויה בעניין הזה.
: באה גברת בן-דור ואומרת שאם אנחנו מפחיתים את השכר של סגני השרים, אנחנו מפחיתים גם את שכרם של הסמנכ"לים והמשנים למנכ"לים, או כל מיני תלויים שאני לא יודע מי הם וזה גם לא ענייני מכיוון שאלה הסכמי שכר שאני לא קשור אליהם וועדת הכספים לא קשורה אליהם.
: אתם תצטרכו להחליט.
: אם יפחיתו את השכר של חברי הכנסת, יופחת גם השכר של סגני השרים.
: אם יופחת שכרם של כל הנבחרים, יופחת גם שכרם של סגני השרים ואתם תצטרכו לשקול מה אתם עושים במקרה הזה, האם אתם פונים למעבידים – שזאת הממשלה – ואומרת להם שעם כל הכבוד, סגני השרים מתנדבים, אבל המנכ"לים או הסמנכ"לים או המשנים למנכ"לים לא מתנדבים והם רוצים להיות צמודים לסגני השרים רק בהעלאות ולא בהפחתות.
: או שאתם תאמרו שעכשיו הייתה הקפאה וכולי, וכאן לא היה צמוד לרעתם ולא לטובתם.
: זה באמת לא הנושא שלנו.
: מי בעד ההצעה כפי שהעליתי אותה?
: ה צ ב ע ה ההצעה התקבלה פה אחד
חמוטל בן-דור: הבהרה לגבי הגמלאים.
חמוטל בן-דור: אם תשימו לב, זה לא חל על הגמלאים.
: זה רשום.
חמוטל בן-דור: זה לא יביא להפחתה במקרה של הגמלאים.
: נכון, גם בבקשה וגם בהחלטה זה מופיע.
ציון פיניאן: על סדר היום חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010, פרק ט': תעשייה עתירת ידע, סעיפים 33 עד 36.
ציון פיניאן: מנכ"ל האוצר יציג את המצגת ולאחר מכן נמשיך בסדר היום הרגיל.
חיים שני: כחלק מחוק ההסדרים הצגנו מספר חוקים שנוגעים לתעשייה עתירת ידע.
חיים שני: מה שאתם תראו לפניכם עכשיו בדקות הקרובות זה את ההקשר היותר רחב של החוקים האלה.
חיים שני: החוקים האלה הם למעשה שלושה סעיפים מתוך פרק שלם שהוצג לממשלה שכולל הרבה מאוד נושאים, גם חוקים, גם תקנות, גם שינויים מבניים ורצינו להציג לפניכם ממש בתמצית את התוכנית הזאת.
חיים שני: את התוכנית שהוצגה לממשלה מיתגנו בשם יתרון יחסי והיא באה לגעת בתעשיות עתירות ידע.
חיים שני: התוכנית הזאת הוכנה בשיתוף פעולה, בעבודה עם משרד התעשייה, שרון, המדען הראשי, המועצה הלאומית לכלכלה, ות"ת וכמובן אחרי הרבה מאוד פגישות עם נציגים מכל המגזרים של התעשייה עתירת הידע.
חיים שני: כמו שאמרתי, אנחנו ניתן תמצות של התוכנית ולאו דווקא של כל אחד מהחוקים, כדי שיהיה הקשר.
חיים שני: תעשיות עתירות ידע מהוות כ-40 אחוזים מסך היצוא הישראלי.
חיים שני: התעשייה העסיקה 270 אלף אנשים, כ-13 אחוזים מהמועסקים בסקטור העסקי וכ-12 אחוזים מהתוצר.
חיים שני: זה משתנה כך שלפעמים זה טיפה יותר ולפעמים טיפה פחות.
חיים שני: התעשייה הזאת, אנחנו מדברים על העובדה שמ-2003 מאזן התשלומים של מדינת ישראל נמצא במגמה חיובית או הוא חיובי והתעשייה הזאת היא בין התורמים המשמעותיים לעובדה שמאזן התשלומים נמצא היכן שהוא נמצא.
חיים שני: אם מסתכלים על הצמיחה, למעט 2009 שהייתה כמובן שנה קשה, התעשייה הזאת היא תעשייה מוטית יצוא, למעט 2009, במרבית השנים התעשייה הזאת צמחה בצורה משמעותית יותר מהתוצר.
חיים שני: כמו שאמרתי, אנחנו יכולים לראות שמשקל התעשייה בתוצר משתנה בין השנים, אבל סדר גודל של 12-13 אחוזים מהתוצר וכך גם התרומה ליצוא כאשר בשנת 2009 היא הייתה גבוהה אבל היא מסתובבת מעל ה-30 אחוזים במהלך השנים האחרונות.
חיים שני: כשהתבקשנו על ידי ראש הממשלה להציג תוכנית, כמי היה במשך הרבה מאוד שנים בתעשייה הזאת – אם לדייק, 28 שנים - אחת השאלות היא בכלל למה להציג תוכנית.
חיים שני: זאת תעשייה שמאוד מצליחה ולמה לגעת בה.
חיים שני: אמרנו שאנחנו לא נוגעים בתעשייה, אבל מה שאנחנו כן עושים זה מסתכלים על כל הנושאים בהם הממשלה על זרועותיה השונות יכולה להשפיע ולהוות פלטפורמה להמשך התפתחות התעשייה הזאת.
חיים שני: התעשייה הזאת חשובה לישראל גם מהסיבות הכלכליות שמניתי קודם וגם – וכאן במאמר כמעט אישי אפשר לומר – התעשייה הזאת מהווה חלק ממקור הגאווה של מדינת ישראל.
חיים שני: אנחנו נמצאים לא מעט בקשר עם מדינות, עם ארצות שונות, ולא פעם ולא פעמיים בכל המדינות ששואלים, הן אומרות שבישראל ההיי-טק נחשב לחלק מסיפור ההצלחה הישראלי ובימים אלה זה לא טריביאלי.