GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאול רומנו: אני אומר לכם בכנות, בחצי השנה האחרונה אני מקבל כל כך הרבה טלפונים של אותו קורא.
שאול רומנו: הוא עושה הערכה, הוא בכלל לא הלך לבית.
שאול רומנו: המנהל הכללי או המנהל או היושב ראש, או הדירקטור, לא יכול לראות מה הוא קרא או לא, ואז עושים בדיקות לוגיות וכמה שאתה לא בודק, תמיד יש טעויות.
שאול רומנו: כדי להחזיר לאותו אחד שקראו לו בטעות, במקום 30 קוב הוא הקיש 50 קוב, לא עלתה הפקידה בתיקון, תשלם 400 אני אחזיר לך רק אחרי ארבעה, חמישה חודשים, אולי, עם החשב הכללי, עם רשות המים ועם הספק.
שאול רומנו: וזו בעיה.
: מר רומנו, יש לי הצעה אליך.
: כל מה שאמרת, אם אתה יכול לכתוב את זה, להעביר את זה בהקדם, בגלל שאני רוצה שהצוות יסיים את העבודה עד אמצע השבוע הבא.
: תעלה את הדברים על הכתב, אתה מדבר יפה וכנראה גם כותב יפה.
נעמה אלעד: ההערות שלנו מתייחסות לאינטרס הציבורי של ניהול משק המים ואני רוצה להעלות הצעה שאותו צוות שיוקם.
נעמה אלעד: אמרת לאוצר לחשוב יצירתי, אז יש לנו פה הצעה יצירתית, אבל סבירה, ושבאה לידי ביטוי בחוגים סביבתיים אחרים.
נעמה אלעד: ההיטל הזה, מה שקבוע הוא שהכספים שלו ייבלעו בתקציב המדינה ואנחנו לא יודעים מה ייעשה איתם.
נעמה אלעד: הסיבה מלכתחילה שההיטל הזה מוטל על הציבור היא בגלל שאנחנו נמצאים במשבר מים.
נעמה אלעד: דבר חכם וראוי לעשות, זה לקחת את אותם כספים, לשים אותם בקרן מיוחדת שינהל אותה שר התשתיות ורשות המים והכספים האלה יילכו לטובת הטמעת ניהול משק מים בר קיימא והטמעת אמצעי חיסכון במים.
נעמה אלעד: אני אחזור על הדברים כי ראיתי שלא היתה הקשבה וזה חשוב לי וזה חשוב גם לציבור.
נעמה אלעד: הכספים האלה, ראוי שהם יילכו לקרן מיוחדת שתנוהל על ידי רשות המים, והכספים האלה יושקעו בניהול בר קיימא של משק המים.
נעמה אלעד: מה אני מתכוונת?
נעמה אלעד: התקנת אמצעים לחיסכון במים, טיוב בארות מים שהזדהמו ולכן נגרעות עכשיו ממשק המים, שדרגו המת"שים לאיכות שלישונית.
נעמה אלעד: אפשר לקחת את הכספים האלה ולעשות איתם דברים, פתרונות מערכתיים.
נעמה אלעד: הקרן הזאת תקבע סדרי עדיפויות.
נעמה אלעד: ברור שיהיו סדרי עדיפויות, אבל מן הסתם ראוי להשתמש בכסף הזה לפתרונות מערכתיים.
נעמה אלעד: הרעיון הזה לא נולד יש מאין, הוא מצוי בחוקים סביבתיים אחרים.
נעמה אלעד: הוא מצוי בחוק שמירת הניקיון---
קריאה: בגלל זה לא מצליחים להוציא את הכסף על הקרנות שמתפוצצות מכסף רק אף אחד לא מצליח להוציא אותו.
נעמה אלעד: הוא מצוי בחוק מניעת זיהום ים.
נעמה אלעד: הדברים האלה קיימים כבר.
נועה בן אריה: לגבי הנושא של ארבעה קוב והצריכה הממוצעת לנפש.
נועה בן אריה: אני חושבת שנאמרו כאן, על ידי חברי הכנסת, טיעונים.
נועה בן אריה: אנחנו נבקש להצטרף כמובן למה שנאמר על ידי חברת הכנסת תירוש.
נועה בן אריה: יש מקום למצוא מנגנונים אחרים, חלופיים.
נועה בן אריה: הטענה שלעשירים יותר, שצורכים יותר, ההיטל הזה לא ישנה לכאן או לכאן, היא בהחלט מחזקת את האמירה הזאת, בעוד שהיא תפגע דווקא באותם אנשים שהצריכה הממוצעת שלהם היא כזאת וכפי הנראה זאת הצריכה שהם לא יכולים להפחית ממנה.
נועה בן אריה: הטיעון הנוסף, והוא חשוב מבחינתנו לא פחות, הוא שאם אכן לא מדובר בכסף, אלא מדובר על איזה שהוא היטל על מנת להפחית את כמות הצריכה, אז לא ברור לי בכלל כל פרק העיצומים הכספיים שמונחים בצדו.
נועה בן אריה: אם המטרה היא לא לעשות כסף על חשבון הספק, או על חשבון הרשות, או על חשבון תאגיד המים, על אי הגבייה, אז בואו נוריד את כל נושא העיצומים הכספיים, בואו נדבר על הנושא של צמצום הצריכה וההיטלים על הצריכה העודפת, ובזה נגמור עניין.
נועה בן אריה: הנושא הזה של ההיטל, של העיצום הכספי שיחול על הספק, מסעיף 194 ואילך, והאחריות האישית על נושא המשרה הוא מבחינתנו לב העניין, אנחנו לא נוכל להסכים לו, אין לו שום היגיון, שלא לדבר על זה שבהתארגנות שמבקשים מאיתנו לכמה חודשים, גם ההיערכות של המנגנון, גם בתאגיד המים וגם ברשות המקומית, לא תאפשר את עריכת הרישום לגבי מספר הנפשות המדויק.
נועה בן אריה: גם התאגיד וגם הרשות לא ערוכים לקלוט את מבול הנתונים הזה, גם מערכות המחשוב שלהם לא מותאמות לזה, גם לוחות הזמנים שנקובים פה לא מתקבלים על הדעת.
נועה בן אריה: אני גם מבקשת להסב את תשומת לב הוועדה לסעיף שמתעסק פה להוראת החיוב של החשבון, הוראות הקבע.
נועה בן אריה: ניתנה כאן הוראה שהקנסות או ההיטל שמבקשים להטיל ייגבה במסגרת הוראות הקבע.
נועה בן אריה: אותן הוראות קבע שהבנקים...
נועה בן אריה: לי יש הסכם כרשות עם הבנק שאני גובה על הצריכה השוטפת.
נועה בן אריה: הצרכן יבוא ויאמר 'סליחה, באיזו זכות גובים עכשיו את הקנסות במסגרת הוראות הקבע שלי?' בכלל לא ניתנה הדעת לדברים האלה כאן.
נועה בן אריה: אנחנו נבקש את כל הסעיפים שנוגעים לנושאים האלה, להסיר.
נועה בן אריה: כל הסעיפים הנוגעים להיטלים, פשוט להוריד מכאן, לרבות הנושא של הוראות הקבע, העיצום הכספי, הקנסות הפליליים, האחריות הפלילית.
: תעבירו לצוות.
נועה בן אריה: אנחנו נבקש אפילו לשבת עם הצוות.
: תעבירי לוועדה, אנחנו נרכז את זה ונעביר את זה לצוות.
: גב' סלעית קולר.
: אני מבקש טלגרפית.
: אני מרגיש עכשיו שאני מקיים את הדיון סתם, מכיוון שאם החלטנו על הקמת צוות, אז את הכל אני מבקש להעביר למנהל הוועדה.
: עד לאמצע השבוע הבא אני מקווה שנגיע למסקנות מה אנחנו...
סלעית קולר: קודם כל אנחנו רוצים להגיד, אנחנו מתנגדים לדרך, אנחנו מתנגדים לצורה, אנחנו לא מתנגדים לרעיון שיהיה פה איזה שהוא חיוב כדי לנסות לצמצם את הצריכה.
סלעית קולר: על הרעיון אנחנו לא מתנגדים, אנחנו מתנגדים על השימוש בכספים ואנחנו מתנגדים לכל הדרך הדרקונית שעוברת כל קו שיכול להיות, כל מחסום חוקי שיכול לעבור, עברנו אותו באדום.
סלעית קולר: אחד, אנחנו מטילים בחוסר מידתיות ענישה פלילית גם על מי שלא משלם.
סלעית קולר: לקחו לי מחשבון הבנק, נכנסו לחשבון הבנק שלי, לקחו לי מחשבון הבנק כי היה לי פיצוץ בצינור, אז בבת אחת לוקחים לי 3,000, 4,000 שקל מחשבון הבנק, דרך הרשאה שלא נתתי לכם בכלל.
סלעית קולר: אחר כך חוזרות הוראות הקבע שלי, חוזרים הצ'קים שלי, בתור צרכן אני אחר כך יסגרו לי את החשבון בגלל שביטלו לי צ'קים ועל פי חוקים אחרים, אני אסבול.
סלעית קולר: יש מנגנון גבייה של מסים, של קנסות, במדינת ישראל, הגיוני וסביר, שגם אם אנחנו בזמן חירום, אנחנו עדיין יכולים להפעיל איזה שהוא מנגנון של בדיקת החשבון לפני כן, של מתן פטורים במקומות שצריך לתת פטורים, בוודאי ובוודאי שלא להתיר לשלטון, למדינה, להיכנס לי לחשבון הבנק בלי בקרה ולהוציא ממנו את הכסף.
סלעית קולר: יש עוד דבר אחד.
סלעית קולר: רשות המים היא זאת שממונה על הבדיקה של החשבונות.
סלעית קולר: בסופו של דבר היא זאת שתהיה ממונה על השאלה אם כן היה צריך לפתור, או לא היה צריך לפתור.
סלעית קולר: השיקולים של רשות המים פה, לאורך כל הדרך, הם מפחידים, ואני חושבת שאנחנו צריכים גם עליהם בקרה על איזה אמות מידה הם מפעילים לשאלה מי נותן פטורים, מי לא נותן פטורים והערעור שלהם לא צריך לקחת כמובן מאליו שהם ישקלו את השיקולים הנכונים.
סלעית קולר: השבת הכספים שנגבו ביתר, בוודאי שהמנגנון הזה הוא פשוט מטורף.
סלעית קולר: אם גובים בלי בקרה, אז בוודאי שצריך להיות מנגנון מהיר מאוד להשבת הכספים, כי זה לא יכול ללכת לקופת המדינה.
סלעית קולר: לגבי גובה המדרגה, אני לא נכנסת, והרחבת הוראת השעה, אתם בעצמכם---
: אני מודה לך.
: אם אפשר, אם יש לכם את זה בכתב.
דני כץ: דבר ראשון, הסף של 15 קוב לארבע נפשות לחודש, שקבעה רשות המים, לפי נתוני רשות המים, אני נכנסתי לאתר של רשות המים וראיתי שם לפי הנתונים שלהם שהצריכה הממוצעת לנפש בכלל ישראל, לא ביישוב זה או אחר, היא 153 ליטר לנפש.
דני כץ: אם נכפיל את זה ב-30.5 ימים ממוצעים בחודש, כפול ארבע נפשות, נקבל 18.9.
דני כץ: זאת אומרת, כבר לפי נתוני רשות המים הם היו צריכים לקבוע שהסף יהיה 19 קוב ולא 15 קוב.
דני כץ: יש לך מנגד את הנתונים של השלטון המקומי שהוא מדבר על 5.2 קוב, תכפיל בארבע נפשות, תקבל 20.8.
דני כץ: זאת אומרת, הממוצע הוא בערך 20 קוב ולא 15 קוב.
דני כץ: זה דבר אחד.
דני כץ: דבר שני, אני רוצה להראות כאן את הנושא שבו הארגון שלי הוא צד והוא נושא הגינות הפרטיות.
דני כץ: יש את הבתים שבהם גרים אנשים ויש בתים שבהם גרים אנשים ויש להם גם גינות.
דני כץ: מדינת ישראל, לאורך כל השנים, עד לפני שנה, תמכה במחיר מוזל לעד 500 מטר מרובע גינון למשפחה, וקיבלו על זה 300 קוב מחיר מוזל במשך ששה חודשים והעניין הזה בוטל.
דני כץ: זאת אומרת, כבר האנשים עם הגינות האלה משלמים היום כפול על מחיר המים.
דני כץ: הגינות האלה עלו לאנשים הרבה מאוד כסף.
דני כץ: אני גר בבית פרטי, יש לי סך הכל 150 מטר מרובע גינה, עלה לי להקים את הגינה הזאת מעל 50,000 שקל, וזה בלי כמות המים שאני משלם כל שנה עליה.
דני כץ: לכן לא נראה לי שמגיע לאנשים עם הגינות הפרטיות לקבל עונש.
דני כץ: אני חושב שלהיות עם גינה פרטית זה חלק מהקצבת מים שצריכה להיות.
דני כץ: כמו שיש הקצבת מים שהם קבעו, 153 ליטר לנפש, לכמות הזאת של 20 קוב, צריכים להוסיף הקצבת מים לגינה פרטית, צריכים להחליט מה גודל השטח שצריך להיות.
דני כץ: ההיגיון אומר שאם קבעו פעם עד 500 מטר מרובע, להמשיך עם הנתון הזה.
דני כץ: דרך אגב, כל הנתונים של כמה שטח גינה פרטית יש בבתים הפרטיים נמצא או בעיריות או בתאגידי המים, כי היית חייב לדווח על גודל הגינה שלך כדי לקבל את ההנחה הזאת.
דני כץ: זאת אומרת, הנתונים האלה קיימים, לא חייבים אפילו לדווח עליהם פעם נוספת.
דני כץ: אני חושב שהנקודה הזאת צריכה להיות ברורה והוועדה צריכה לקחת בחשבון שבנוסף להקצבה הרגילה, לבתים רגילים, צריכים להוסיף הקצבה לגינות פרטיות.
סימה פריימן: בשני משפטים.
סימה פריימן: אין ספק שהסרבול שכאן מוצג זה יצירת אמנות ביורוקרטית שאין שנייה לה.
סימה פריימן: אנחנו מדברים פה על מבנה תעריפים כפול; הרשות או התאגיד צריכים להחזיק שני תעריפים שונים ומבנה חשבון שאי אפשר לצאת ממנו.
סימה פריימן: אני לא רוצה להיכנס לפרטים---
רונית תירוש: תגידי מה תפקידך, שיידעו שדברייך רלוונטיים.
סימה פריימן: אני מנהלת אגף תקציבים בעיריית תל אביב.
רונית תירוש: היא מבינה במנגנוני אכיפה וגבייה.
סימה פריימן: אנחנו מייצרים פה מערכת מסורבלת מאין כמוה.
סימה פריימן: זאת ממש מפלצת ביורוקרטית שחייבים בכל מקרה, מה שיחליטו לגבי הכמויות ולגבי שיעור ההיטל, לחבר אותו למבנה התעריפים הקיים ולא לייצר מנגנון וערוץ נפרד קודם כל.
סימה פריימן: נושא נוסף שלמדנו לקח מנושא אחר, זה נושא מס ערך מוסף.
סימה פריימן: הוא לא עלה פה בכלל בדיון, כי עקרונית להיטל לא אמור להיות מס ערך מוסף, אבל מאחר ובהיטל ההטמנה למדנו שנדרשנו, מעבר להיטל שקבעה הכנסת, לשלם בנוסף מס ערך נוסף על כמות היטל ההטמנה, אנחנו מבקשים פה---
: הם מכחישים את זה באגף התקציבים באוצר.
סימה פריימן: אנחנו משלמים את ההיטל.
סימה פריימן: אנחנו משלמים מס ערך מוסף בפועל.
: אבל מר שאול מרידור אומר שלא משלמים מס ערך מוסף.
סימה פריימן: סליחה שאני אגיד את זה, מר מרידור, אנחנו משלמים מס ערך מוסף.
שאול מרידור: אני מדבר על היטל צריכה לנפש---
סימה פריימן: אני לא השלמתי את המשפט.
סימה פריימן: אמרתי, לאור מה שלמדנו בהיטל ההטמנה, שעל הסכום שקבעה הכנסת נדרשנו לשלם גם תוספת מס ערך מוסף, אני מבקשת בכל לשון של---
: מי נדרשנו?
סימה פריימן: אנחנו, הרשויות.
סימה פריימן: אנחנו משלמים מס ערך מוסף על היטל ההטמנה.
סימה פריימן: היטל פלוס מס ערך מוסף.
שאול מרידור: אני לא מכיר מספיק לעומק את היטל ההטמנה, אבל אני יודע שיש שם עוד גוף עסקי בדרך שאליו מעבירים את הכסף.
שאול מרידור: אני מניח ש---
סימה פריימן: סליחה, גם פה התאגיד הוא גוף עסקי ולכן הוא נדרש---
: אבל מעבירים את זה למדינה.
: יש פה עיתונאים?
: יש פה מחלוקת בין אגף התקציבים של עיריית תל אביב לאגף התקציבים של משרד האוצר, אם מטילים מס מערך נוסף על היטל כזה, כן או לא?
: זה מתחיל להיות מעניין.
סימה פריימן: גוף עסקי לא יכול להיות בלי מס ערך מוסף.
סימה פריימן: היו"ר : גב' פריימן, אני לא כלכלן, אני למדתי בישיבה, אז מה אני צריך להחליט, מי צודק, הם או אתם?
סימה פריימן: אני בסך הכל מבקשת לכלול בצורה ברורה, שיהיה כתוב שההיטל הזה של הבצורת כולל מס ערך נוסף.
סימה פריימן: סכומו, כל סכום שייקבע פה, כולל מס ערך מוסף.
שאול מרידור: לא יוטל עליו מס ערך מוסף.
סימה פריימן: לא יוטל עליו מס ערך מוסף?
סימה פריימן: וזה אומרים גם בהתייחס לתאגיד?
שאול מרידור: הוא פטור מהטלת מע"מ.
: טוען מר שאול מרידור, בצדק, שכשאת משלמת מס למדינה, אין מציאות שעל זה משלמים מס ערך מוסף.
: כשאת משלמת למדינה.
: כשאני משלם היטל או מס על משהו, אני לא משלם על זה מס ערך מוסף.
: מה שעומד ביסוד הדברים, אני לא רוצה לגלות את כל הסודות, הרעיון של החוק הזה זה באמת לשמור על זה שיהיה מים, שלא יבזבזו, אבל יש גם דברים נסתרים שעומדים גם מאחורי הרעיון הזה.
: אחד הדברים זה שהתושבים והאזרחים ייתנו עוד קצת כסף למדינה.
: כשאת משלמת למדינה היטל, אין מס ערך מוסף.
סימה פריימן: תרשה לי לומר את זה, בהיטל ההטמנה, כשיש באמצע גוף עסקי---
: באמצע גוף עסקי, פה לא.
סימה פריימן: יש תאגיד.
סימה פריימן: היטל ההטמנה נקבע על ידי הגופים---
: עכשיו הבנתי את הוויכוח.
: הם רואים בתאגידים גוף בדרך.
: אתם רואים את עצמכם כבעלי הבית, אתם הספקים.
: על זה הוויכוח.
: ייבדק.
: זו התשובה, ייבדק.
: אומרים נציגי האוצר לפרוטוקול, באופן חד משמעי, ואם נצטרך, יימצא ניסוח מתאים והולם לעניין, לא יהיה מס ערך מוסף על ההיטל הזה.
: בניגוד להיטל ההטמנה, ששם יש גוף עסקי בדרך, זה לא רלוונטי לגבי העניין הזה.
: אפילו שפה יש גוף עסקי, המדינה, או יותר נכון משרד האוצר, מתייחס אליו רק כגובה שלו, לא מעבר לזה, אפילו שזה מעליב.
: לא נורא, זה המצב.
נועה בן אריה: שלא ישתמע שאם תהיה פה הסכמה על הנוסח לגבי מס הערך המוסף, המשמעות היא שאנחנו מסכימים להיטל.
סימה פריימן: לגבי הנושא של תחולת החוק.
סימה פריימן: אנחנו מדברים על מערכת מחשובית עצומה שצריך להתאים אותה.
סימה פריימן: בעיריית תל אביב, לדוגמה, יש מערכת מחשובית חדשה שעלתה רק עכשיו.
סימה פריימן: כדי להתאים אותה, זה לוקח הרבה מאוד חודשי עבודה.
סימה פריימן: לא ניתן להטיל את זה בדיעבד, וודאי שלא בזמן התראה כזה קצר.
: הצוות שיוקם לעניין החוק של היטלי בצורת, בראשו יעמוד חבר הכנסת אמנון כהן, יהיו בה חברי הכנסת חיים אורון, אלכס מילר, רונית תירוש, שי חרמש, ציון פיניאן ואורי מקלב.
: אורי מקלב איננו חבר בוועדת הכספים.
: אני חבר בצוות הזה, אבל הוא מרכז את הדברים, הוא יהיה בצוות ואני מבקש להעביר למנהל הוועדה.
: אני מבקש לשבת עם הצוות הזה עד אמצע שבוע הבא ולסיים, להביא נוסח.
: חילופי יו"ר – היו"ר אמנון כהן
עפרה סביר: אני מנהלת כללית של תאגיד.
עפרה סביר: אני גם בוגרת כלכלה, אבל אני גם בוגרת של החברה, ולא יכול להיות מצב שעל ידי העלאת מחירים אנשים יצרכו פחות.
עפרה סביר: זה לא יעבוד.
עפרה סביר: זה מצרך חיוני, ומה שאנשים יעשו זה שהם יפגעו בשטח, הם יפגעו בשעונים, יהיה פחת גבייה, הצריכה תישאר אותו דבר כי זה מצרך חיוני שאנשים צריכים וזו לא שיטה במחיר להוריד את הצריכה.
עפרה סביר: צריכים למצוא דרך הרבה יותר חכמה לעשות את זה.
עפרה סביר: כרגע אין לי רעיון, הרעיון שלך נשמע לי דווקא די חכם וצריך לראות איך מיישמים אותו.
עפרה סביר: אחד הדברים שאנחנו מאוד סובלים זו המודעה האחרונה ששמו בעיתונים ואני דורשת שיעשו סדר ולא איזה אתר אנמי שאנשים לא יוכלו לקבל ממנו תשובות.
עפרה סביר: כמות הטלפונים שאנחנו מקבלים מציבור שלא מבין את מהות הכתוב, זה פשוט בלתי נסבל.
עפרה סביר: תפתחו באופן מיידי קול-סנטר שייתן תשובות לאנשים.
עפרה סביר: האתר האנמי הזה הוא מתחת לכל ביקורת.
עפרה סביר: אי אפשר לשלוח את האנשים אלינו, אנחנו קורסים, אנחנו לא יודעים מה לענות להם, זו לא שיטה.
אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את דוד מגיחון.
דוד קוכמייסטר: היות וכבר הוקם צוות, אני אחסוך פה עשרות הערות ומה שאני רוצה זה להגיד ארבעה דברים שאני חושב שהם צריכים להיות העקרונות של אותו צוות.
דוד קוכמייסטר: הדבר הראשון זה שהחוק צריך לעבור שינוי ברמה כזאת שהוא יהיה מידתי.
דוד קוכמייסטר: לא יכול להיות שהקנס כולו יוטל על פלג אחד במגזר העירוני והוא לא יוטל על צרכנים אחרים באותו משק.
דוד קוכמייסטר: יש משרדים, יש עסקים, יש רשויות, יש משרדי ממשלה ויש עוד צרכנים.
דוד קוכמייסטר: הם צורכים מים ומבזבזים לא פחות ולא סביר שרק על הצרכן הקטן, שאין לו לובי, עליו יטילו את הקנס.
דוד קוכמייסטר: זה העיקרון הראשון.
דוד קוכמייסטר: העיקרון השני זה שהחוק הזה צריך להיות בסופו של דבר ישים.
דוד קוכמייסטר: אם אנחנו לא רוצים להתבזות, אז התאגידים צריכים להיות מסוגלים לממש אותו.
דוד קוכמייסטר: בהוראה הזאת, כפי שהוא מופיע עכשיו בספרים, הוא בלתי ישים בעליל.
דוד קוכמייסטר: כדאי שחברי כנסת יידעו את זה.
דוד קוכמייסטר: הדבר השלישי, יש פה אבסורד שבסופו של דבר דווקא הצרכן שיחסוך מים ייקנס.
דוד קוכמייסטר: למה?
דוד קוכמייסטר: כי אם באמת החוק יצליח ואנשים יצרכו פחות, זה אומר שהתאגידים ימכרו פחות קובים מים.
דוד קוכמייסטר: אם הם ימכרו פחות, העלות פר קוב תעלה ולכן מה שכבר מארגן לנו אגף התקציבים באוצר זה שתעריף המים יעלה לאותם צרכנים שחסכו.
דוד קוכמייסטר: זה דבר לא תקין.
דוד קוכמייסטר: אם מטילים את המס שגורם להקטנת הצריכה, צריך מתוך המס לשפות על ההפסדים ולא להעלות אחר כך את התעריפים.
דוד קוכמייסטר: הדבר האחרון – היות והתאגידים וצרכני המים לא נולדו בשביל להיות גוף שגובה מסים למדינה, לא יכול להיות שהוא יהפוך להיות אחראי וייקנס אם הוא לא מצליח לעמוד ביעדים החדשים שהאוצר העמיד לו.
דוד קוכמייסטר: הטילו עלינו לגבות, אנחנו שומרי חוק ונעשה את זה, אבל צריכים לעשות את זה בפרופורציה נכונה ואם לא נצליח, זה לא אומר שאנחנו הפכנו להיות רשלנים ופושעים.
שי חרמש: מי שלא משלם, מקבל חצי שנת מאסר, מי שלא גובה, מקבל חצי שנת מאסר, הם ייפגשו יחד באותו תא.
בצלאל בן דוד: שתי הערות.
בצלאל בן דוד: ראשית, עד כמה שזה יישמע פרדוקסלי, דווקא האזורים הקשים, אזורי המצוקה בערים הגדולות וביישובים שבהם יש בעיות של נזילות קשות ויש בעיות של שטחים שלא מטופלים, הם ישאו בעלויות אדירות והצד השני זה חוסר היכולת המובנית היום.
בצלאל בן דוד: בדבר החקיקה שמוצב לפנינו, אין מנגנון לפתור ערעורים, בעיות.
בצלאל בן דוד: הרשות המקומית, שתצטרך להתמודד עם היטלים שבמקרה של נזילות יגיעו לעשרות אלפי שקלים למשפחה לתקופה, לא תהיינה מסוגלות להתמודד.
בצלאל בן דוד: זה אולטרה ביידס שלהם להתעסק בנושא של היטלים, היטלים ממשלתיים.
בצלאל בן דוד: מבקשים מהם לגבות דברים שהם נוגדים לחוק ואני אעלה את זה לוועדת המשנה, כי אני לא רוצה להלאות אתכם, אבל נראה לי שצריך לתת מחשבה הרבה יותר עמוקה לכל הנושאים האלה, כי אחרת זה יכשיל את החוק וייצור זילות.
אמנון כהן: אני מבקש מכל אלה שיושבים כאן לשלוח למנהל הוועדה את כל החומרים הרלוונטיים, החשובים, שאתם מעלים כאן, כי חברי הצוות יצטרכו ללמוד את הסוגיות האלה לפני שבאים עוד פעם לדיונים ולהכרעות ולהגיע לתיקונים כאלה ואחרים.
אמנון כהן: לכן, עד יום ראשון להעביר בפקסים, מיילים.
אמנון כהן: אנחנו נתכנס כנראה ביום שני או שלישי.
איתי עצמון: לפני שאני מקריא את הצעות החוק, כמה הערות קצרות.
איתי עצמון: הערה ראשונה לגבי היטל בצורת, היטל מחסור.
איתי עצמון: חשוב שהאוצר מבקש להכניס להצעת החוק זה נושא של כללים שעוד לא באו לעולם.
איתי עצמון: מ-191 כתוב 'כללים כנוסחם ב-1 ביולי 2009'.
איתי עצמון: ההצעה שלי להכניס את החישוב לתוך הצעת החוק כדי שחברי הכנסת יידעו על מה הם מצביעים, או נמצא איזה שהוא מנגנון אחר.
איתי עצמון: נושא נוסף, שגם העלו כאן הדוברים, העיצום הכספי וסנקציות שמוטלות על הספקים.
איתי עצמון: יש כאן הוראות חסרות תקדים בחריפותן שכאמור לא מופיעות היום בחקיקה לגבי עיצומים כספיים וכדאי לשקול, במסגרת הצוות, אולי להקל.
אמנון כהן: אני מבקש מוועדת המשנה להביא את כל הדברים האלה.
איתי עצמון: עוד שתי הערות קצרות.
איתי עצמון: בעניין סמכויות בתי משפט, לפי הנוסח המוצע, כל ערעור על דרישת חיוב בעצם מועבר כעתירה לבית משפט שלום.
איתי עצמון: זה גם עניין חסר תקדים, שלא מופיע בחקיקה, בדרך כלל העניין עובר לבית משפט לעניינים כלליים, ולכן צריך לעשות התאמה לחקיקה קיימת.
איתי עצמון: נושא נוסף שצריך לדעת זה הארכת הוראת שעה.
איתי עצמון: בעצם בצו, לקבוע הסדר ראשוני בלי שלוש קריאות של הכנסת, להתעלם מהתפקיד של הכנסת.
איתי עצמון: גם בנושא הזה צריך למצוא איזה שהוא תיקון ואני מציע שיהיה חיקוק פרלמנטרי ושיהיה אפשר להגביל עד לשנה אחת.
אמנון כהן: אנחנו נתחיל את הקראת החוק.
אמנון כהן: נתחיל בפרק ל"א, שדיברנו בו כרגע וממשיכים לפרק הקודם אחר כך.
נועם רויזליך: פרק ל"א: היטל בשל צריכת מים עודפת – הוראת שעה, סימן א': פרשנות.
נועם רויזליך: 189.
נועם רויזליך: מטרתו של פרק זה לקבוע, כהוראת שעה, הסדר שנועד להביא להפחתת צריכת המים בידי צרכנים ביתיים, וזאת במסגרת התמודדות עם המשבר החמור במשק המים ולשם הבטחת מקורות מים בני קיימא.
נועם רויזליך: 190.
נועם רויזליך: בפרק זה –      ' החשב הכללי' – החשב הכללי במשרד האוצר או מי שהוא הסמיך לעניין הוראות פרק זה, כולן או חלקן;      'היטל', 'היטל צריכה עודפת' – היטל בעד צריכת מים עודפת, שצרכן ביתי חייב בתשלומו לפי הוראות סימן ב';     'חוק המים' – חוק המים, התשי"ט-1959.
נועם רויזליך: 'חוק העונשין' – חוק העונשין, התשל"ז-1977.
נועם רויזליך: 'חוק תאגידי מים וביוב' – חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א-2001.
נועם רויזליך: 'יישוב מוכרז' – יישוב שממוצע מספר הימים בשנה, בשנים 2006 עד 2008, שבהם עלתה הטמפרטורה בו על 38 מעלות צלזיוס, הוא למעלה מ-20 ימים, בהתאם לנתוני השירות המטאורולוגי הישראלי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ואשר מנהל רשות המים הכריז, בהודעה ברשומות שהוא יישוב מוכרז;     'כללי הרשויות המקומיות' – כללי המים (תעריפים למים ברשויות מקומיות), התשנ"ד-1994.
נועם רויזליך: 'מועצת רשות המים' – מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שמונתה לפי סעיף 124 ט"ו לחוק המים;      'מנהל רשות המים' – מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב, שמונה לפי סעיף 124 י"ט לחוק המים;     'מספר נפשות מוכר' – כל אחד מאלה, לפי העניין: (1) לגבי צרכן ביתי, כאמור בפסקה (1) להגדרה 'צרכן ביתי' – מספר הנפשות המתגוררות ביחידת דיור אחת שבה מתגורר הצרכן הביתי, שעליו דיווח הצרכן הביתי לספק המים בהתאם להוראות סעיפים 2 או 4 לתוספת לפרק זה, או כפי ששונה בידי ספק מים בהתאם להוראות סעיפים 6 או 7 לתוספת לפרק זה, וכל עוד לא העביר הצרכן הביתי דיווח כאמור, יראו כאילו מתגוררת באותה יחידת דיור נפש אחת;      (2)  לגבי צרכן ביתי, כאמור בפסקה (2) להגדרה 'צרכן ביתי' הגבוה מבין אלה; (א) סך הנפשות המתגוררות בכל יחידות הדיור שלהן הוא מספק מים, אשר עליו דיווח הצרכן הביתי לספק המים בהתאם להוראות סעיפים 2 או 4 לתוספת לפרק זה, או כפי ששונה בידי ספק המים בהתאם להוראות סעיפים 6 או 7 לתוספת לפרק זה; (ב) כמות האוכלוסייה בכל יחידת דיור שלהן הוא מספק מים, כפי שמופיעה בפרסום האחרון של רשימת היישובים, אוכלוסייתם וסמליהם שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
נועם רויזליך: 'ספק', 'ספק מים' –  מי שמספק מים לפי רישיון הפקה, כמשמעותו בסעיף 23 לחוק המים, בין אם הפיקם בעצמו ובין אם קיבלם מספק אחר, למעט ספק המספק מים לספק אחר;     'צריכת מים', לגבי צרכן ביתי – צריכת מים למטרת צרכי בית, לרבות צריכה המיוחסת לצרכן ביתי מתוך צריכה של כמה צרכנים ביתיים.
נועם רויזליך: 'צרכן ביתי' – כל אחד מאלה: (1) צרכן מים המתגורר ביחידת דיור וצורך בה מים; (2) צרכן מים שמתקיימים לגביו כל אלה: (א) הוא מספק מים למטרת צרכי בית לכמה יחידות דיור; (ב) ביום תחילתו של חוק זה לא חלים לגבי צריכת המים שלו התעריפים לפי כללי הרשויות המקומיות; (ג) צריכת המים ביחידת דיור אחת לפחות, שלה הוא מספק מים, אינה נמדדת באמצעות מד-מים.
נועם רויזליך: 'הרשות הממשלתית למים ולביוב', 'רשות המים' – הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי סעיף 124 י"א לחוק המים;     'תאגיד בנקאי' – כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981.
נועם רויזליך: סימן ב': חיוב צרכן ביתי בתשלום היטל צריכה עודפת.
נועם רויזליך: 191.
נועם רויזליך: (א) צרכן ביתי חייב בתשלום היטל צריה עודפת בסכום של 20 שקלים חדשים, ואם הוא מתגורר ביישוב מוכרז – בסכום של 80% מהסכום האמור, לכל מטר מעוקב של מים, בעד צריכת מים חודשית בכמות העולה על הכמות האמורה בפסקאות (1) או (2) שלהלן, במהלך התקופות האמורות בהן:      (1) בעד צריכת מים במהלך התקופה מיום ט' בתמוז התשס"ט (1 ביולי 2009) עד יום י"ד בטבת התש"ע (31 בדצמבר 2009) – הכמות הקבועה בסעיף 4(1)(1.1)(1.1.2) לכללי הרשויות המקומיות, כנוסחם ביום ט' בתמוז התשס"ט (1 ביולי 2009) ואם מתקיימים לגבי אותו צרכן ביתי התנאים הקבועים בסעיף 4(1)(1.1)(1.1.4) לכללים אלה – הכמות האמורה, בתוספת הכמות המוגדלת כמשמעותה באותו סעיף; לעניין זה 'צרכן ביתי', כאמור בפסקה (1) להגדרה 'צרכן ביתי'.
נועם רויזליך: (2) בעד צריכת מים במהלך התקופה שמיום ט"ו בטבת התש"ע (1 בינואר 2010) עד יום כ"ד בטבת התש"ע (31 בדצמבר 2010) – הכמות המתקבלת ממכפלה של 4 מטרים מעוקבים במספר הנפשות המוכר.
נועם רויזליך: (ב) לעניין חיוב בהיטל לפי סעיף קטן (א) (2), יראו את כמות צריכת המים החודשית של צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה 'צרכן ביתי', ככמות המתקבלת ממכפלה של 8 מטרים מעוקבים במספר הנפשות המוכר.
נועם רויזליך: 192.
נועם רויזליך: (א) צרכן ביתי ישלם את היטל הצריכה העודפת שהוא חייב בו לפי הוראות סימן זה לספק מים, נוסף על כל תשלום אחר שעליו לשלם לספק בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק.
נועם רויזליך: (ב) ספק מים ימסור לצרכן ביתי, בהודעה בדבר התשלום שהוא חייב בו בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק או בהודעה נפרדת (בפרק זה - הודעת חיוב( את כל הפרטים האלה: (1) סכום ההיטל שהצרכן הביתי חייב בו לפי הוראות סימן זה ואופן חישובו; (2) היקף צריכת המים שבשלה הוא חייב בתשלום ההיטל; (3)  תקופת צריכת המים; (4)  מספר הנפשות המוכר החל לגביו; (5) כל פרט אחר שעליו יורה מנהל רשות המים ושיפורסם באתר האינטרנט של הרשות הממשלתית למים ולביוב.
נועם רויזליך: (ג) תשלום היטל צריכה עודפת כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה במועד שלא יאוחר מהמועד שבו על הצרכן הביתי לשלם לספק המים בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק בהתאם להודעת החיוב, או בתוך 90 ימים מיום תחילתה של תקופת צריכת המים שאליה מתייחסת הודעת החיוב )בסעיף זה - התקופה הנמדדת( , לפי המוקדם מביניהם ( בפרק זה – מועד החיוב).
נועם רויזליך: (ד) ספק מים יגבה מצרכן ביתי את סכום היטל הצריכה העודפת שהוא חייב בו בהתאם להוראות סימן זה, ויהיו נתונות לו לשם הגבייה כאמור כל הסמכויות הנתונות לו לעניין גבייה של תשלומים מצרכנים בעד השירותים שהוא מספק, לרבות פקודת המסים )גבייה ( 217 אם היא חלה לעניין גביית תשלומים כאמור.
נועם רויזליך: (ה) הוראה לחיוב באמצעות הוראת קבע בבנק או הוראה לחיוב באמצעות כרטיס חיוב כהגדרתו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו 1986- 218 , וכן כל הרשאה אחרת לחיוב חשבון הצרכן, שנתן צרכן ביתי לצורך תשלומים בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק, יראו אותן כחלות גם לעניין תשלום היטל צריכה עודפת שהצרכן חייב בו לפי הוראות סימן זה.
נועם רויזליך: (ו)  כללה הודעת החיוב תקופה נמדדת שאינה חופפת, במלואה, את התקופה שבעד צריכת מים שבמהלכה חייב צרכן ביתי בתשלום היטל צריכה עודפת לפי הוראות סעיף 191 (בסעיף קטן זה - תקופת החיוב בהיטל), תחולק כמות הצריכה שנכללה בתקופה הנמדדת במספר הימים שבאותה תקופה, והצרכן יחויב בתשלום ההיטל בעד מחצית הכמות שצרך בימים שנכללים בתקופת החיוב בהיטל.
נועם רויזליך: 193.
נועם רויזליך: על אף האמור בכל דין או הסכם, שילם צרכן ביתי לספק מים סכום שאינו מכסה את מלוא הסכום שהוא חייב בו בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק ובעד היטל הצריכה העודפת, כקבוע בהודעת החיוב, יזקוף ספק המים בעד ההיטל, מתוך הסכום ששולם לו כאמור, את החלק היחסי של ההיטל מסכום החיוב הכולל שנקבע בהודעת החיוב, ועל יתרת סכום ההיטל שהצרכן חייב בו יחולו הוראות סעיף194 (ב)    ספק המים יפקיד את סכום ההיטל שנזקף כאמור בהתאם להוראות סעיף  195.
נועם רויזליך: 194 (א)  היטל צריכה עודפת שלא שולם, כולו או חלקו, עד מועד החיוב, ישולם בתוספת הפרשי הצמדה וריבית, ודין הפרשי ההצמדה והריבית לעניין פרק זה ולעניין כל דין, כדין היטל הצריכה העודפת.