GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף יצחק פריצקי: מה לנו לקיים דיון אם אומר היועץ המשפטי שכל התפיסה אינה חוקתית.
משה גפני: אני מקבל את חוות דעתו של היועץ המשפטי לממשלה כחוות דעת מקצועית, חברי הכנסת רשאים לקבל אותה, רשאים גם שלא לקבל אותה ואף רשאים להביא עמדות משפטיות הפוכות.
משה גפני: מותר ליועץ המשפטי לממשלה לומר, שהחוק אינו חוקתי.
משה גפני: היו דברים מעולם, זו לא טרגדיה.
משה גפני: המצב הזה, שבו ועדת הכספים דנה כל כך הרבה זמן בחוק הזה והיועץ המשפטי לוועדה לא מופיע בפני הוועדה, זה דבר חמור.
משה גפני: הוא חייב להופיע בוועדה ולומר את דעתו המשפטית, מי מבין חברי הכנסת שסבור שהוא טועה בחוות הדעת הזאת, צריך להביא חוות דעת מנוגדת, חברי הוועדה רשאים לקבל החלטה בניגוד לדעתו של היועץ המשפטי לממשלה, זה דבר שהוא לא תורה מסיני.
משה גפני: יחד עם זאת, אני מקבל את דעתו של חבר הכנסת אלי גולדשמידט, ברור לגמרי שאנחנו צפויים לבג"ץ אחרי שהחוק יעבור.
משה גפני: בית המשפט העליון יבקש לדעת, האם התייחסו לחוות דעתו המקצועית והמשפטית של היועץ המשפטי לממשלה.
משה גפני: לכן חשוב מבחינת העניין לדון בדעתו.
משה גפני: אני מציע לקבוע ישיבה - - -
ויצמן שירי: זה בדיוק מה שאני רוצה להציע.
ויצמן שירי: אני מציע, שתוך שבוע ימים יגיעו לוועדה חוות הדעת המשפטיות של היועץ המשפטי לממשלה ושל מציעי החוק.
ויצמן שירי: לאחר מכן, הם יצטרכו להשיב אחד לשני בתוך חמישה ימים.
אנה שניידר: חבר הכנסת וילן, תגיש לי חוות דעת משפטית.
ויצמן שירי: אני חוזר, מציעי החוק והיועץ המשפטי צריכים להגיש חוות דעת תוך שבוע ימים.
ויצמן שירי: חמישה ימים לאחר מכן יש לעשות הצלבה של חוות הדעת - - -
עליזה קן: זכות התגובה היא זכות או חובה?
ויצמן שירי: היא חובה, חובה עליכם להגיב.
ויצמן שירי: אתם מביעים כאן דעה - - -
עליזה קן: בוודאי שנגיע לוועדה ונביע דעתנו, השאלה היא, האם חובה עלינו להגיש זאת בכתובים?
ויצמן שירי: אתם תגישו זאת גם בכתובים - - -
עליזה קן: זאת חוות דעת שהוצגה בפני ועדת מילגרום.
עליזה קן: יש חוות דעת שעל בסיסה כתבה ועדת מילגרום - - -
ויצמן שירי: יש לכם מהיום שבועיים, ההבדל בין היועץ המשפטי לבין המציעים, שלו יש הרבה יותר זמן להשיב לחוות הדעת של המציעים מכיוון שחוות הדעת שלכם כבר מוכנה, הם צריכים להשיב תוך חמישה ימים לחוות הדעת שלכם, כלומר, לכם למעשה יש שבועיים זמן.
אבשלום וילן: אני מבקש שהיועץ המשפטי לממשלה יגיע לוועדה ויתמודד ביושר.
גלית ספורטה: אדוני היושב ראש, חוות הדעת המשפטית של גבריאלה שלו זאת חוות דעת מוזמנת, אם כך יש שלוש חוות דעת.
אבשלום וילן: פרופסור גבריאלה שלו מציגה את עמדתה העקרונית, אם את אומרת שזו חוות דעת מוזמנת - - -
ויצמן שירי: גברת גלית ספורטה, אתם יכולים להעביר לוועדה את חוות הדעת שלכם.
אנה שניידר: חוות הדעת הללו, גם חוות הדעת של פרופסור גבריאלה שלו וגם חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה הוגשו לוועדת מילגרום.
אנה שניידר: עכשיו יש צורך להתאים אותן לחוק שמוצע כאן כי יכול להיות שמה שהוגש לוועדת מילגרום שונה ממה שמשתמע מהחוק שמונח בפני הוועדה.
אנה שניידר: ולכן, צריך לאפשר גם לפרופסור גבריאלה שלו וגם לכל גוף שמעוניין להגיש חוות דעת נוספת בעניין הזה, להגיש זאת ולא לחסום אותם.
ויצמן שירי: היועצת המשפטית הרחיבה את היריעה ואמרה, שכל בעלי העניין שמופיעים בוועדה וחושבים שכתוצאה מחוות דעת משפטית עלולים להיפגע, יכולים להעביר לוועדת הכספים חוות דעת או הסתייגות.
ויצמן שירי: אני חוזר ואומר, כל מי שיש לו מה לומר בעניין חוות הדעת המשפטית, רשאי להעביר לוועדת הכספים את חוות דעתו ואנחנו נדון לגופו של עניין.
ויצמן שירי: הוראת מעבר
לנושא הבא: הוועדה רושמת לפניה את תשובת עורכת דין טלי דולן גדיש המאשרת כדלקמן: "הנני מאשרת כי בהוראת המעבר בכללי נקודות הזיכוי, ההתייחסות היא ל"מומחה חוץ" על פי ההגדרה הישנה, כלומר עד לתיקונה בתקנות ניכוי הוצאות שהייה כפי שאושרו על ידי ועדת הכספים ביום 30.11.00, אולם הכללים יחולו על "מומחה חוץ" כאמור שהייתה לו בשנת המס 2000 הכנסה עד לסכום 10,000 שקלים בחודש ורק בתקופת שהייה לפי תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושבי חוץ), התשל"ט-1979.
לנושא הבא: אני מעמיד זאת להצבעה, מי בעד ירים את ידו.
לנושא הבא: בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין הבקשה בעניין כללי מס הכנסה (נקודות זיכוי לתושב חוץ) הוראה שעה, נתקבלה.
ויצמן שירי: כללי מס הכנסה (נקודות זיכוי לתושב חוץ) הוראת שעה נתקבלו, אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
יעקב ליצמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
יעקב ליצמן: על סדר היום – העלאת שיעורי התגמולים לנכי רדיפות הנאצים.
גיא קריגר: מידי תקופה מעדכן שר הביטחון את שיעור השכר הקובע שממנו נגזרים התגמולים של נכי צה"ל, לפי חוק הנכים (תגמולים ושיקום).
גיא קריגר: העדכונים נעשים, עד כמה שידוע לנו, לפי השינויים במדד, שנקרא "מדד השכר והשירות הציבורי-קהילתי", שהעלייה בו היתה מתונה יחסית בשנתיים האחרונות, אבל בכל זאת היתה עלייה.
גיא קריגר: יש נוהג שלפיו מבוצע עדכון מקביל גם בשיעורי הקצבאות של נכי רדיפות הנאצים.
גיא קריגר: מהטעם הזה אנחנו מבקשים את אישור הוועדה, כנדרש בחוק, לבצע את העדכון המקביל הזה.
גיא קריגר: ב-10 במאי פורסם ברשומות הצו של שר הביטחון, שנחתם על ידיו ב-5 באפריל.
גיא קריגר: אני מסכים שאיחרנו, אבל בין כך ובין כך, האיחור שאנחנו מגיעים אליו אחרי פרסום הצו הזה הוא איחור גדול, אנחנו מצירים על זה, אבל אני בטוח שהוועדה הנכבדה לא חושבת שאנחנו מתבטלים.
יעקב ליצמן: אני מניח שהסיבה שאיחרתם זה בגלל שלא היה לכם כסף ב-2001 ורציתם להוציא את זה ב-2002.
גיא קריגר: יושבת לידי גזברית הלשכה לשיקום נכים שתוכל להעיד שזה לא נכון.
יעקב ליצמן: אנחנו דווקא זריזים, כי קיבלנו את הבקשה הזאת בדיוק לפני שבוע.
גיא קריגר: אני לא קובל כנגד הוועדה, כי הוועדה הזדרזה וקבעה ישיבה מוקדם ככל שניתן.
גיא קריגר: אני טוען שלא היתה בעיה של תשלום כסף ב-2001.
גיא קריגר: אני מצטער על האיחור הזה ואני רק יכול להבטיח שבשנה הבאה נשתדל שפרק הזמן שיחלוף יהיה מזערי.
גיא קריגר: אני רוצה להדגיש שהתשלום יבוצע כמובן רטרואקטיבית, כך ש"חיסכון" לא יהיה כאן.
סמדר אלחנני: אפשר לתקן את זה בחקיקה, על ידי זה שייקבע, לא שיהיה הפסוק הזה שאומר "שר האוצר רשאי לשנות", אלא לקבוע את זה בחקיקה.
סמדר אלחנני: בניגוד לכל מיני מקומות אחרים, שבהם אני מבית שמאי, פה אני מבית הלל.
סמדר אלחנני: זה לא בית הלל, אלא דבר אלמנטרי.
גיא קריגר: יש דרגה כזאת.
גיא קריגר: הציון בדבר התוספת לבן משפחה, הוא ציון מיותר, אבל כשלעצמו הוא לא מפריע.
גיא קריגר: יש דרגת שכר כזאת, ולהבדיל ממה שכתוב במכתבך, אין ספק שאם לא כתוב שזה כולל תוספות אחרות, זה לא כולל אותן.
גיא קריגר: ההגדרה ברורה, אם כי ארכאית.
אברהם הירשזון: יכול להיות שיש כאלה שגם לא יזכו לקבל את הרטרואקטיביות.
גיא קריגר: זאת זכות שמתגבשת רטרואקטיבית, לפי המצב שהיה נכון לאותו יום.
גיא קריגר: זה לא נכלל.
גיא קריגר: השכר הוא בסיס לחישוב ולכן אין משמעות לדרגת השכר כשלעצמה.
גיא קריגר: למעשה, כשמשרד הביטחון עושה את העדכונים האלה, הוא לוקח את הסכום שאמור להשתלם וגוזר ממנו את הדרגה ואת האחוזים מתוך הדרגה.
גיא קריגר: אני מסכים שזה מנגנון ארכאי, אבל אנחנו מבינים את הרגישות שבשינויים בחוק נכי רדיפות הנאצים ואנחנו מעדיפים שאם אין הכרח בזה, להשאיר את המצב שהשתרש.
גיא קריגר: אם הוועדה תבקש מאיתנו להציע מנגנון עדכון אלטרנטיבי, אנחנו נציע בשמחה.
גיא קריגר: היתה העלאה רטרואקטיבית לגבי תקופה מסוימת שבין אפריל 2000 לאוקטובר 2000.
גיא קריגר: אנחנו עושים את אותה העלאה רטרואקטיבית.
גיא קריגר: שר הביטחון ביצע את זה רטרואקטיבית ואנחנו נאלצים לעשות אותו הדבר.
גיא קריגר: בהחלט לא.
יעקב ליצמן: מה הנוסחה של ההעלאה?
גיא קריגר: הנוסחה היא שהקצבאות צמודות כל הזמן לאיזושהי דרגת שכר.
גיא קריגר: ב-86' נחתם הסכם בין משרד הביטחון לבין ארגון נכי צה"ל.
גיא קריגר: באותה תקופה שררה במדינה רמת אינפלציה מאוד גבוהה.
גיא קריגר: אומנם היתה זו תחילתה של הבלימה, אבל עדיין היה מדובר על סדר גודל של מאות אחוזים בשנה.
גיא קריגר: ניסו ליצור איזשהו מנגנון ואמרו שאחת לחצי שנה יעדכנו.
גיא קריגר: נכי צה"ל קבלו ואמרו שגם במהלך חצי השנה הזאת יש להם שחיקה של עשרות אחוזים.
גיא קריגר: לכן קבעו שבמקום שזה יהיה סכום שיתע
גיא קריגר: דכן אחת לחצי שנה, יקבעו רמת שכר וככל שהשכר הזה מתעדכן, העדכון יבוצע אוטומטית מידי חודש בחודשו.
גיא קריגר: ברור שמדובר במנגנון ארכאי ואין היום צורך, ברמת האינפלציה הנוכחית, להצמיד את זה דווקא לרמת שכר.
גיא קריגר: אפשר לקבוע סכום ולעדכן אותו אחת לחצי שנה או אחת לשנה.
גיא קריגר: אני מניח שהדבר הזה יכול לעורר רגישויות, שאומנם לא יהיה להן בסיס, ולכן אנחנו לא רוצים לעורר מהומה אם אין צורך בה.
יעקב ליצמן: מדוע יש הצמדה לשכר אחר?
עופרה רוס: במשך שנים רבות המלחמה של נכי רדיפות הנאצים היתה על כך שהם רצו ששכרם יהיה צמוד לשכר נכי צה"ל.
עופרה רוס: שכר נכי צה"ל מעודכן בדרך הזאת.
עופרה רוס: אם היא דרך נוחה או לא נוחה, זה לא רלוונטי, אבל הם מקבלים את כל העדכונים ולכן זה לא משנה אם כתוב שזה דרגה 17 או 20.
עופרה רוס: מה שחשוב הוא שהם מקבלים את העדכון והם צמודים לצה"ל.
אברהם הירשזון: אני חושב שכדאי שנאשר היום את הבקשה.
אברהם הירשזון: אם יש איזשהם תיקונים וכו', אני מציע שנכין מסמך ואז נדון עליו לגבי העתיד ולא לגבי ההצעה הזאת.
אברהם הירשזון: אני חושב שלא ייתכן שלהבא יהיו איחורים של כל כך הרבה חודשים.
אברהם הירשזון: בכל הכבוד, אני לא חושב שזה כל כך תמים, משום שאני שלחתי למשרד האוצר מכתבים וקיבלתי תשובות שאין שום שחיקה.
אברהם הירשזון: אני שמח שבסופו של דבר הגעתם למסקנה שיש שחיקה והבאתם לאישור הוועדה את העדכונים.
גיא קריגר: אני חושב שעכשיו היה עוד עדכון של שר הביטחון ונצטרך להביא עוד תיקון לזה.
יעקב ליצמן: מתי אתם מעדכנים?
גיא קריגר: כל פעם ששר הביטחון עושה את זה.
אברהם הירשזון: זה צריך להיות אוטומטית.
גיא קריגר: אם היה מנגנון אוטומטי בחוק, זה היה חוסך את התהליך הזה.
גיא קריגר: אני מסכים שהאיחור במקרה הזה הוא מעבר לגבולות הסביר.
גיא קריגר: אני יכול להבטיח להשתדל שלהבא, ודאי שזה לא יהיה באותו יום, זה יהיה בפרק זמן סביר.
גיא קריגר: אני יכול גם להבטיח שאין כאן שום כוונה רעה, אין כאן שום חוסר תום לב ושום ניסיון לחסוך כסף.
גיא קריגר: בפועל ישולם כל הכסף הזה.
אברהם הירשזון: בהנחיית יושב ראש הוועדה, קיימנו דיון בוועדת המשנה בכל הקשור לעדכון הכסף לניצולי השואה.
אברהם הירשזון: האוצר היה צריך לבוא עם סיכום ב-24 לדצמבר.
אברהם הירשזון: עד עכשיו הוא לא בא עם סיכומים והארגונים נחנקים.
אברהם הירשזון: אני חושב שזה צריך להגיע לשולחן יושב ראש הוועדה ולפעול בהתאם.
אברהם הירשזון: לא תיתכן התחמקות.
גיא קריגר: שני שליש מהפקידות הנוכחית היא חברת ועדת התמיכות, כך שאני יכול לומר שאין כל זלזול.
גיא קריגר: הסיכום בחודש שעבר היה שוועדת התמיכות תסיים את עבודתה עד סוף חודש דצמבר, וכך היה.
יעקב ליצמן: בחודש ספטמבר הובטח לי על ידי המנכ"ל הנוכחי שתוך שבועיים יאפשרו את כל הקריטריונים.
גיא קריגר: אדוני, לא נעים לי לומר את זה בפורום הזה, אבל הייתי בישיבה ההיא וזה לא מה שהובטח.
גיא קריגר: זה מה שאדוני ביקש, אבל לא זה מה שהובטח.
יעקב ליצמן: אני מוכן להיבדק בפוליגרף שאוהד מראני הבטיח באותה ישיבה שבתוך שבועיים יעודכנו הקריטריונים.
גיא קריגר: באותה ישיבה הבטחנו להשתדל לגבי הקריטריונים ואתם ביקשתם שיועבר כסף.
גיא קריגר: העברת הכסף ישירות מתקציב המדינה היא בלתי חוקית.
יעקב ליצמן: מה בלתי חוקי?
גיא קריגר: להעביר כסף לעמותה ישירות מתקציב המדינה, אלא אם כן יש הרשאה מפורשת בחוק, זה בלתי חוקית.
יעקב ליצמן: לכן הבטחת לגמור את הקריטריונים.
גיא קריגר: ואכן סיימנו לעבוד על כך.
גיא קריגר: ב-10 בדצמבר פורסמו הקריטריונים.
יעקב ליצמן: בספטמבר הובטח שתוך שבועיים הדבר הזה יסתיים.
יעקב ליצמן: אם ב-10 בדצמבר זה רק התפרסם, עברו שלושה חודשים.
יעקב ליצמן: אני אולי נראה בור ועם הארץ, אבל נדמה לי שאני יודע לספור לפי חודשים.
גיא קריגר: צר לי, אבל זה לא נושא הישיבה, ואני חייב לרוץ לישיבה אחרת.
גיא קריגר: אני רק אומר את הדברים בקצרה - - -
יעקב ליצמן: אז אני מציע לך לרוץ.
יעקב ליצמן: חבל לי לשמוע אותך.
יעקב ליצמן: זה לא יפה שאתה אומר את זה כך.
גיא קריגר: אני מתנצל.
גיא קריגר: אני אומר את האמת, משום שזה לא מה שהיה על סדר יומה של הוועדה.
גיא קריגר: אני מוכן להתייחס בכל זאת, כי אנחנו בקיאים בנושא, אבל זה לא עמד על סדר יומה של הוועדה.
גיא קריגר: אם הוועדה מבקשת את התייחסותנו, אנחנו ניתן אותה בשמחה.
אברהם הירשזון: אתה חייב להתייחס לזה, לפי הדברים שמועלים.
אברהם הירשזון: בוועדת המשנה, כשהיה מנכ"ל משרד האוצר, והאוצר טען קודם כל שזה לא חוקי ולכן גם היה נציג משרד המשפטים.
אברהם הירשזון: אז סוכמה הטכניקה לעניין הזה, כדי שזה יהיה חוקי, ישר וכשר.
גיא קריגר: זה היה הרבה לפני אותה ישיבה.
גיא קריגר: הטכניקה כבר סוכמה אז.
אברהם הירשזון: באותה ישיבה, כששני המשרדים היו נוכחים, סוכמה הטכניקה כדי שזה יהיה חוקי.
אברהם הירשזון: על פי בקשת מנכ"ל האוצר נקבעה ישיבה ל-24 לדצמבר, אחרי שהארגונים יעשו את הכל וישלחו את כל המסמכים, אבל עד היום לא קרה שום דבר.
גיא קריגר: הסיבה של העיכוב בפרסום הקריטריונים היתה משום שמשרד המשפטים עמד על זה, ולדעתי בצדק, שתינתן הזדמנות לציבור להביע את דעתו לגבי טיוטת המבחנים.
גיא קריגר: כך אכן נעשה.
גיא קריגר: אי אפשר היה לתת לציבור יום, אלא פרק זמן סביר.
גיא קריגר: האפשרות הזאת ניתנה לציבור עד ה-1 בדצמבר.
גיא קריגר: זה חלק הארי של אותו עיכוב, שאדוני מדבר עליו.
גיא קריגר: ב-1 בדצמבר קיבלנו את הערות הציבור, דנו בכך, כמצוות החוק, יחד עם משרד המשפטים, וב-10 בדצמבר פורסמו הקריטריונים של שר האוצר.
יעקב ליצמן: מי העמותה השלישית?
גיא קריגר: מרכז הארגונים של ניצולי השואה.
גיא קריגר: הם לא זכאים ב-2001 ואני מקווה שהם יוכלו להיות זכאים ב-2002.
דוד גרינשטיין: אני מייצג את העמותה שנאמר לגביה שלא הגישה את כל המסמכים.
דוד גרינשטיין: הייתי אומר שמדובר בהנחיה שנפלה עלינו ב-10 לדצמבר וב-24 בדצמבר כאשר הגשנו.
דוד גרינשטיין: על פי הסדרים שישנם עם רשם העמותות, עמותות שתקציבן לא מגיע ל-300 אלף שקל, אינן זקוקות למאזן מאושר על ידי רואה חשבון, אלא מספיק על ידי ועדת פיקוח.
דוד גרינשטיין: הפגם הזה, שלא יכולנו לתקנו תוך יומיים, לא אפשר לנו לקבל תמיכה.
דוד גרינשטיין: מדובר בפגם טכני שלא אנחנו אשמים בו.
דוד גרינשטיין: האוצר שינה את הפרוצדורה ב-24 בחודש.
שמואל הלפרט: לפני למעלה מארבעה חודשים נפגשנו עם מנכ"ל משרד האוצר בלשכתו.
שמואל הלפרט: הוחלט אז שתוך שבועיים הדבר הזה ימצא את פתרונו.
שמואל הלפרט: עכשיו אנחנו ב-15 בינואר ועד עתה זה לא סודר.
שמואל הלפרט: הדבר הזה יגרום לקריסת כל מרכז ארגוני ניצולי השואה.
שמואל הלפרט: הם היו ערוכים לתקציב של 3 מיליון שקל, שאושר על ידי שר האוצר ואפילו יש מכתב של שר האוצר שאומר ש-3 מיליון שקל שאושרו - - -
גיא קריגר: זה ידוע לי, ומה שכתוב במכתב זה לא מה שאדוני אומר.
גיא קריגר: מה שכתוב במכתב נוסח בתיאום איתי.
גיא קריגר: מה שכתוב במכתב הוא שבייגה שוחט, שר האוצר - - -
יעקב ליצמן: יש לי רושם שכל מה שאנחנו אומרים אתה פשוט אומר שאנחנו לא מדייקים, ואני מוחה על זה.
יעקב ליצמן: גם אני וגם חבר הכנסת הלפרט ישבנו באותה ישיבה עם מנכ"ל האוצר ודייקנו להפליא בכל מילה שאמרנו.
יעקב ליצמן: זה מה שהובטח לי אישית על ידי אוהד מראני, בנוכחות כולכם.
יעקב ליצמן: אם אני לא טועה אפילו איחרת לאותה ישיבה.
גיא קריגר: אני לא זוכר.
יעקב ליצמן: אני יכול להגיד לכם את כל הפרטים של הישיבה הזאת ואני לא מבין למה אתם סתם מטמטמים אותנו.
גיא קריגר: אדוני ודאי יסכים איתי שאם פקיד מעיז להעיז פנים אל מול יושב ראש ועדה בכנסת ולומר לו שזה משהו לא מדויק, זה רק משום שהוא בטוח.
גיא קריגר: אני מעיז פנים רק משום שאני בטוח, אבל במאת האחוזים, שאם לא כן לא הייתי מעיז להעיז פנים.
יעקב ליצמן: אני אומר בעדינות שאתה לא מדייק.
גיא קריגר: אני חושש שהטעו אתכם.
יעקב ליצמן: הוא אמר לי את זה במפורש.
יעקב ליצמן: אני הצעתי שזה יהיה תוך שבועיים והוא הסכים לזה.
גיא קריגר: אני מדבר על המכתב של בייגה שוחט.
יעקב ליצמן: אני מדבר על אוהד מראני.
שמואל הלפרט: בייגה שוחט כתב מכתב ברור ביותר שהוא מאשר 3 מיליון שקל למרכז לארגוני ניצולי השואה.
עופרה רוס: מרכז הארגונים של ניצולי השואה קיבל ממשרד האוצר במשך השנה האחרונה 1.109 מיליון שקל.
עופרה רוס: אישרו להם עוד 3 מיליון שקל כתמיכה - - -
גיא קריגר: לא אישרו להם.
גיא קריגר: אישרו תמיכה של 3 מיליון שקל במוסדות מסוג מסוים.
יעקב ליצמן: עוד פעם הממשלה מדברת בשני קולות.
עופרה רוס: אישרו תמיכה לאותם גופים של ניצולי שואה – אני לא זוכרת את הניסוח המדויק – שדואגים להבאת כסף למדינת ישראל.
עופרה רוס: אז נקבעו מבחנים, פרסמנו בעיתון וישבה ועדת תמיכות ובדקה את זה.
עופרה רוס: ועדת התמיכות בדקה את הפעילות שלהם - - -
יעקב ליצמן: באיזה תאריך בדקתם?
עופרה רוס: במהלך חודש דצמבר.
עופרה רוס: קיבלנו אישור מיוחד שנוכל לאשר את הסכומים אם הם יעמדו במבחנים ואפילו לשלם אותם בתחילת שנה זו.
עופרה רוס: זה באמת אישור מיוחד של משרד האוצר.
עופרה רוס: ועדת התמיכות לא אישרה את זה מטעמים אחרים, משום שהם לא עמדו במבחנים.
יעקב ליצמן: אני חייב להעיר לך שהם לא עמדו במבחנים, כי לא היו מבחנים.
יעקב ליצמן: אני הייתי בישיבה עם מנכ"ל משרד האוצר, על פי בקשתו של הרב הלפרט, ואמרתי לו שיש בעיה עם הקריטריונים.
יעקב ליצמן: לפי הצעה שלי הוא הבטיח שתוך שבועיים יהיו קריטריונים.
יעקב ליצמן: לכן אל תגידו לי שזה לא נכון.
שגית אפיק: לפי מה שנראה לי יש טעות בסעיף 3 לצו.
שגית אפיק: סעיף 3 קובע שיראו בסעיף 4א(א) לחוק, במקום 128.6% ייאמר 132.4%, כאשר בסעיף 4א לחוק נכי רדיפות הנאצים זה 136.3.
גיא קריגר: זה משום שצו נכי רדיפות הנאצים הקודם, התשס"א-2001, קבע שני שיעורים שונים לשתי תקופות שונות.
גיא קריגר: ה-136.6 חל מה-1 באוקטובר ועד עכשיו.
גיא קריגר: לתקופה שלפני זה קבע הצו הקודם שיעור של 128.6.
גיא קריגר: שר הביטחון אמר שלתקופה הזאת לא צריך לתת ה-128.6, אלא רטרואקטיבית, רק לתקופה של החצי שנה הזאת זה יהיה 132.4.
שגית אפיק: אם כך זה מ-30 באפריל עד 30 בספטמבר.
גיא קריגר: זה בדיוק מה שכתוב.
יעקב ליצמן: מי בעד אישור צו נכי רדיפות הנאצים (שינוי שיעורי התגמולים), התשס"ב-2001?
יעקב ליצמן: בעד – 4
יעקב ליצמן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
אלי גולדשמידט: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים לא באיחור ניכר מדי.
אלי גולדשמידט: הנושא הראשון על סדר-היום הוא אישור תקציב משרד מבקר המדינה לשנת 2001.
אלי גולדשמידט: אנו מתכבדים בנוכחות המבקר, ואני מבקש מאדוני להציג את הבקשה.
א' גולדברג: אדוני יושב-ראש הוועדה, רבותי הנכבדים, התקציב של שנת 2000 עמד על 149.
א' גולדברג: 189 מליון שקל, ולשם הקיצור נקרא לזה: 149 מליון שקל.
א' גולדברג: וזאת, לעומת התקציב המוצע של 170.580 מליון שקל, שנקרא לו בהמשך: 170 מליון שקל.
א' גולדברג: אנו מדברים על הפרש של 30.470 מליון שקל, דהיינו תוספת של 21.6%.
יעקב ליצמן: זה מה שאתם מבקשים.
אלי גולדשמידט: זה בגלל העודפים המחוייבים שהשתמשתם בהם במהלך השנה.
א' גולדברג: נכון.
יעקב ליצמן: האם יש סיבה לכך שלא ניצלתם את הרזרבה?
א' גולדברג: לא היה לנו צורך לנצל את הרזרבה, והיא תוחזר.
יעקב ליצמן: אם לא היה לכם צורך, מה קרה כאן שיש לכם דרישה לתוספת?
א' גולדברג: זה מפני שאנו השתמשנו בעודפים שהיו, ולא עשינו שימוש ברזרבה.
חיים כץ: כמה השתמשתם בפועל בשנת 2000?
חיים כץ: כמה בפועל היו כל ההוצאות עם הרזרבות ובלי הרזרבות?
חיים כץ: כמה הוציאו?
א' גולדברג: אנו מדברים עכשיו על אומדן.
חיים כץ: 154 מליון שקל - אלה היו ההוצאות.
חיים כץ: היום, אתם מבקשים 170 מליון שקל.
א' גולדברג: כן.
אלי גולדשמידט: לכן, הפער הוא 7% ומשהו.
א' גולדברג: 7.3%.
א' גולדברג: מפתח העידכון של משרד האוצר, המפתח המשוקלל, הוא 3.5%.
א' גולדברג: לכן, הגידול הריאלי, מעבר לגידול הריאלי של האוצר, הוא 3.8%.
א' גולדברג: זה המצב, ואם יש שאלות - אענה ברצון.
אלי גולדשמידט: ברצוני לשמוע גם את משרד האוצר.
ש' גמבשו: נציגתנו נמצאת בדרך לכאן.
ס' שברצביין: הנה, היא הגיעה.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת לנגנטל, בשם ועדת הכספים, אנו מברכים אותך על קבלת הפרס במשכן הנשיא.
אלי גולדשמידט: אני מציע, שתראה לנו את הספר באותה הזדמנות.
אלי גולדשמידט: אנו נמצאים בשלב תגובת האוצר לבקשת מבקר המדינה.
אלי גולדשמידט: אתמצת את הנאמר כאן ע"י המבקר: באופן אמיתי, לאחר ניכוי הרזרבה, תוספת השימוש בעודפים המחוייבים, התוספת הכללית של 3% ומשהו שהאוצר - בעצם התוספת הריאלית האמיתית בתקציב לעומת תקציב שנת 2000 היא בסדר-גודל של כ-4%, ואני מעגל זאת לצורך הדיון.
אלי גולדשמידט: מי מחברי-הכנסת מעוניין להעיר?
אלי גולדשמידט: ברצוני לומר פה איזו שהיא מלה אמיתית, ואשתדל לשקף את עמדת מרבית או כל חברי הוועדה.
אלי גולדשמידט: אינני חושב שיש בן אנוש שאוהב להיות תחת ביקורת, ולאהוב לקבל ביקורת זה בניגוד לטבע האנושי, אבל אי אפשר להגזים בחשיבות מוסד הביקורת בחברה הדמוקרטית שלנו, ובודאי המערכת של הכנסת צריכה לתת גיבוי מלא במיוחד נוכח העובדה שהביקורת היא ביקורת שבראש ובראשונה מופנית כלפי הממשלה וגופים מבוקרים אחרים.
אלי גולדשמידט: לכן, התקציב מובא לכנסת לאישור ולא לממשלה בתור הגוף המבוקר.
אלי גולדשמידט: אני, בהחלט, חושב שראוי לעמוד מאחוריכם במאמצכם לקיים את תפקידכם הלא פשוט ולעתים גם כפוי הטובה.
אלי גולדשמידט: לכן, אני ממליץ לקבל את הבקשה.
אלי גולדשמידט: אני מקווה, שמה שאמרתי מקובל על דעת החברים.
מאיר פרוש: אני מבקש לשאול לא מה סוג הביקורת אלא מדוע הביקורת במערכת הביטחון היא כ-50% לעומת הביקורת ביתר משרדי הממשלה; אתם מבקשים ביקורת במערכת הביטחון בסך 15.226 מליון שקל, לעומת יתר הביקורות ביתר משרדי הממשלה שהן כ-30 מליון שקל.
מאיר פרוש: האם הביקורת במשרד הביטחון או במערכת הביטחון מצריכה כל כך הרבה ביקורת - מחצית הסכום של כל משרדי הממשלה?
אלי גולדשמידט: אם זו טעות, אימרו זאת.
א' גולדברג: ביקורת למערכת הביטחון - 15 מליון שקל, ביקורת רשויות מקומיות - 16 מליון שקל, ביקורת איגודים ממשלתיים - 14 מליון שקל, ובממשלה זה 30 מליון שקל.
מאיר פרוש: האם כל משרדי הממשלה 30 מליון שקל, ומערכת הביטחון - 15 מליון שקל?
חיים כץ: הם רוצים בשנה הבאה תקציב יותר גדול.
חיים כץ: יש שם הרבה מה לבדוק.
אלי גולדשמידט: תהיה תשובה על זה.
אלי גולדשמידט: אתה שואל לגבי סיבת התוספת.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פריצקי, האם רצית לשאול?
א' גולדברג: לגבי השאלה האחרונה, המדובר הוא בהשלמת איוש מישרות בתקן - כ-20 מישרות שאוישו.
א' גולדברג: אנו עדיין במסגרת שיא התקן.
אלי גולדשמידט: מה התשובה לחבר-הכנסת פרוש?
א' גולדברג: אנו מדברים על הוצאות לשכר.
א' גולדברג: ואכן, במשרד הביטחון מספר העובדים הוא קצת יותר גדול מאשר--
מאיר פרוש: האם הוא כ-50% מול ביקורת אחרת?
שלמה לביא: זה לא 50%.
א' גולדברג: זה לא 50%.
מאיר פרוש: אולי משהו פה לא נכון.
מאיר פרוש: יש עשרים משרדי ממשלה, ועלות הביקורת בהם היא כ-30 מליון שקל, ועלות הביקורת במשרד הביטחון היא 15 מליון שקל.
מאיר פרוש: האם אני קורא זאת נכון והאם יש סיבה שאפשר לפרטה בפנינו או שיגידו לנו "לא" ואז אנו נקבל זאת כמו שהוא?
ס' אלחנני: תקציב הביטחון הוא שליש מהתקציב, כך שזה שליש מההוצאות.
א' גולדברג: זה שליש.
ר' גלינקא: זה שליש.
אלי גולדשמידט: ברצוני לומר לך, שהייתי מופתע אם זה לא היה כך.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את הצעת התקציב של משרד מבקר המדינה לשנת 2001.
אלי גולדשמידט: תקציב משרד מבקר המדינה לשנת 2001 התקבל פה אחד.
אלי גולדשמידט: תקציב משרד מבקר המדינה לשנת 2001 אושר פה אחד.
אלי גולדשמידט: האם עכשיו יהיה נושא יש"ע?
שני נושאים: שינויים בתקציב לשנת 2000 - רפא"ל
אלי גולדשמידט: עתה, נושא רפא"ל.
אלי גולדשמידט: היתה פניה בנושא רפא"ל, ואנו ביקשנו מצוות בראשות חבר-הכנסת פריצקי לעסוק בזה.
אלי גולדשמידט: מי עוד היה איתך?
יוסף יצחק פריצקי: חברי-הכנסת חיים כץ ויצחק כהן.
אלי גולדשמידט: אני מבקש מחבר-הכנסת פריצקי להציג את מסקנות הצוות.
יוסף יצחק פריצקי: יש כאן שלוש בעיות על השולחן.
יוסף יצחק פריצקי: הבעיה הראשונה היא בעיה קונסטיטוציונלית מעניינת מאד, שתיכף נדון בה, שדנה בשאלה הכיצד הועבר הכסף בלי שזה בא אישור לוועדת הכספים.
יוסף יצחק פריצקי: הבעיה השניה נוגעת לשאר העובדים ברפא"ל, שאני מניח שידידי חבר-הכנסת חיים כץ יעלה אותה.
יוסף יצחק פריצקי: הבעיה השלישית נוגעת להסכם עצמו.
יוסף יצחק פריצקי: אני עסקתי בהסכם עצמו.
יוסף יצחק פריצקי: לא אלאה את כל החברים בעניין הזה.
יוסף יצחק פריצקי: הביאו את הנתונים ואת הדברים.
יוסף יצחק פריצקי: יש פה שאלה מאד ערכית פוליטית מאד מעניינת.
יוסף יצחק פריצקי: לוקחים יחידת סמך במשרד הביטחון, שהתחילה כמחקר - התאספו בעיקר מהטכניון אנשים - שעברה מזמן מעיסוק רק במו"פ לעיסוק בייצור.
יוסף יצחק פריצקי: היא עושה מוצרים מתוחכמים מאד, שהשתיקה יפה להם.
יוסף יצחק פריצקי: היא מבקשת גם להתחרות בשוק הבינלאומי ולהיות חברה ממשלתית.
יוסף יצחק פריצקי: שאלו שאלות קשות וגדולות מאד, אבל שכבר ממשלות הכריעו בהן.
יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא האם תעשיה כזו הולכת להתחרות או לא הולכת להתחרות.
יוסף יצחק פריצקי: ההחלטה פה - אני מציע שלא נהפוך את הגלגל - היא שהתעשיה הזו הולכת להתחרות.
יוסף יצחק פריצקי: במידה כזו או במידה אחרת, היא יוצאת למעין "הפרטה", במרכאות כפולות ומכופלות.
יוסף יצחק פריצקי: זו לא הפרטה כי זו חברה ממשלתית, אבל היא יוצאת להתחרות בעניין הזה.
חיים כץ: בינתיים, אנו עכשיו בחקיקה של ההפרטה.
יוסף יצחק פריצקי: עכשיו, כל ההסכם נועד לעשות מצב מאד מעניין שאני מבין אותו, וזו שוב שאלה ערכית.
יוסף יצחק פריצקי: במכרזים הבינלאומיים בעיקר התחרות היא על שעת עבודה, כלומר כשמזמינים פרוייקטים - הפרוייקטים הם בעיקר על שעת עבודה.
יוסף יצחק פריצקי: היו מוכרחים לקחת את העובדים ולהוריד להם בשכר, כי הם לא יכולים להתחרות עם "מקדונל-דאגלס", למשל, כאשר שעת "מקדונל-דאגלס" יותר זולה.
יוסף יצחק פריצקי: כיון שהם מעבירים בעיקר את עובדי המחקר, נתנו להם פיצוי.
אלי גולדשמידט: איך זה ששעת "מקדונל-דאגלס" יותר זולה?
ס' אלחנני: אתה מגדיר זאת לא נכון.
ס' אלחנני: זו שעת עבודה ליחידת תפוקה.
יוסף יצחק פריצקי: שעת עבודה ליחידת תפוקה היא יותר זולה.
יוסף יצחק פריצקי: למה? - לא חשוב.
ס' אלחנני: מבחינת תהליך העבודה, הם יותר יעילים.
יוסף יצחק פריצקי: היושב-ראש, לא חשוב עכשיו למה.
יוסף יצחק פריצקי: יש הטוענים שזה בגלל הסכמי שכר וכו', וזה לא משנה.
יוסף יצחק פריצקי: כדי להתחרות בשוק, מוכרחים היו להוריד את העניין.
יוסף יצחק פריצקי: מה שעשו הוא שהטבות מסויימות שניתנו להם בעיקר כעובדי מחקר - ההטבה הגדולה ביותר היא שבתון - היוונו את השבתון קדימה בצורה של מענק תוך התחייבות שהעובדים יעבדו בחברה לפחות חמש שנים.
יוסף יצחק פריצקי: אפשר להתווכח על זה אם זה טוב או לא.
יוסף יצחק פריצקי: העובדים הסכימו, וההנהלה הסכימה.
יוסף יצחק פריצקי: ההוצאה כבדה מאד.
יוסף יצחק פריצקי: אבל, אומרים: "אינני יכול לצאת להתחרות בעולם.
יוסף יצחק פריצקי: אינני יכול למכור טילי קרקע-אויר בתחרות מסויימת בעולם, אם שעות העבודה שלי הן כאלה או אחרות".
יוסף יצחק פריצקי: לכן, היינו מוכרחים לתת לעובדים איזה שהוא היוון פיצוי מוקדם.
יוסף יצחק פריצקי: כשאני אומר "עובדים", אני מתכוון לעובדי המחקר בלבד.
יוסף יצחק פריצקי: יש שם עוד שתי סקציות של עובדים, שחבר-הכנסת חיים כץ ידבר עליהן.
יוסף יצחק פריצקי: כיון שזה סוכם עם העובדים, כיון שזה תהליך ארוך מאד שכבר התחיל לפני מספר שנים של שתי הממשלות, הן של ממשלת נתניהו ועוד התחיל בזמנו של רבין המנוח, אני חושב שאת הדבר הזה - בכפוף לשאלה המאד מעניינת איך זה העבירו את הכסף לפני שבכלל באו לכאן ושאלתם של העובדים האחרים - צריך לאשר.
ס' אלחנני: ברצוני להעיר פה משהו עקרוני מאד בעניין ההסכם הזה.
ס' אלחנני: הסיכוי שלהם להתחרות בחוץ-לארץ הולך ויורד, כי כל המתחרים שלהם מתוחכמים לפחות כמוהם.
ס' אלחנני: מה שהממשלה עושה פה זה סובסידיה ממשלתית ישירה ליצוא.
ס' אלחנני: אם הם יתחרו עם "מקדונל דאגלס" ו"מקדונל-דאגלס" ימצא את ההסכם הזה- - -
יוסף יצחק פריצקי: אמרתי "מקדונל-דאגלס" סתם.
ס' אלחנני: זה לא משנה, וזה במי שהם מתחרים - ביצרני טילים.
ס' אלחנני: לא חשוב במי הם מתחרים, אך אני מדברת על חוץ-לארץ ולא על הארץ.
חיים כץ: הם מסבסדים אותם מול "אלביט".
יוסף יצחק פריצקי: זה לא מדוייק.
יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת חיים כץ, יש כבר בג"ץ על זה.
יוסף יצחק פריצקי: בג"ץ פסק על זה.