GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: בעיניי עדיף לקבוע תקרת מינימום של 10% וליצור אינסנטיב לאנשים על הוצאות מוכרות כגון אלה, כי אז שווה להם לשלם 10% ולקבל הכרה.
מאיר שטרית: לצערי יש במדינה כלכלה שחורה שמקבילה לכלכלה הרגילה.
מאיר שטרית: יכול להיות שהטיפול בחוק הזה צריך להיות במסגרת רפורמת מס, שהיום קראתי שדוחים אותה לשנת 2003.
מאיר שטרית: אני חושב שצריך לעשות את הרפורמה כבר בשבוע הבא ולא ב-2003.
מאיר שטרית: אם עושים רפורמת מס כוללת צריך לקחת בחשבון את כל המרכיבים, כולל החוק הזה.
מאיר שטרית: אני לא ממהר לשום מקום.
מאיר שטרית: מאחר שלא מצביעים היום על הצעת החוק, יכול להיות שעד שתצביעו החוק שלי לא יהיה קיים על השולחן.
מאיר שטרית: לכן אני מציע שיתקיים בוועדה דיון רציני, עם חשיפת הנתונים, עם חישוב כלכלי נכון, ואז אפשר לקבל נתונים על בסיס אמת ולא כאלה שמצוצים מהאצבע.
מאיר שטרית: יכול להיות שאני טועה ואתם צודקים, אבל אני רוצה לדעת את זה.
מאיר שטרית: האם ידוע לכם מה קורה בנושא הזה בארצות הברית למשל?
סמדר אלחנני: אני פונה לחברי הכנסת המציעים ואני רוצה להזכיר שתי חברות כנסת – את חברת הכנסת סולודר ואת חברת הכנסת דורון – שהן המציאו ויזמו את הצעת החוק של נקודת זיכוי בגין כל ילד.
סמדר אלחנני: אני ממליצה על השיטה הקיימת ועוד יותר ממליצה על מה שהציעה הרפורמה במס הכנסה.
סמדר אלחנני: השיטה הקיימת נותנת נקודת זיכוי בגין כל ילד עד גיל 18.
סמדר אלחנני: אני לא מכירה ילדים אחרי גיל 12 שצריכים מטפלת ובטח שאין הוצאות טיפול בגינם.
סמדר אלחנני: לכן לפי הרפורמה במס הכנסה עיקר ההוצאות הן מגיל אפס עד שש ואז נותנים שתי נקודות זיכוי בגין ילד מגיל אפס עד שש, נקודה אחת משש עד 12 ואפס נקודות מגיל 12 ומעלה.
סמדר אלחנני: בגיל 12 הם כבר עושים בדרך כלל בייבי-סיטינג לאחרים והם מרוויחים כסף.
סמדר אלחנני: השיטה של ההוצאות מחייבת הוצאה כספית בעניין הקבלות והרווח שעשוי להיות מזה בכך שנרחיב את רשת מקבלי המסים היא לא נקודה שאני רוצה לעסוק בה עכשיו.
סמדר אלחנני: אני חושבת שכמספר האמהות או כמספר הילדים כך מספר הפתרונות שמשפחות מוצאות לטיפול בילדים.
סמדר אלחנני: יש כאלה שעובדות חצי משרה והן מגיעות לסף המס, אבל אז נקודת הזיכוי נותנת להן את ההכרה של המדינה בהוצאות המיוחדות שיש למשפחה ואילו זאת שעובדת חצי משרה ולא לוקחת עזרה לא תיתן לה שום דבר.
אליעזר זנדברג: זה יהיה תמריץ להגדיל את היקף המשרה.
סמדר אלחנני: אותה אחת בוחרת בחצי משרה משיקולים של טובת הילדים ולא מטעמים כספיים.
סמדר אלחנני: כמספר הילדים כך מספר הפתרונות.
סמדר אלחנני: יש כאלה שמעסיקים בת משפחה, או שהסבתא מטפלת בילדים.
סמדר אלחנני: יש כאלה שמשתמשות במוניות, במוצרי נוחות, מזמינות בטלפון מהסופר במקום ללכת לעשות קניות.
סמדר אלחנני: יש אלף ואחד פתרונות איך לטפל בילדים.
סמדר אלחנני: אפשר להתווכח על כמה נקודות זיכוי, אפשר להעלות את מספר נקודות הזיכוי או לחשוב על סכומים אחרים, אבל זאת הדרך שנותנת לכל אחת, בעוד שניהול הקבלות שמצריך לעשות ניכוי במקור של מס ולהעביר דוח למס הכנסה, לא נותנת הרבה.
סמדר אלחנני: מעט מאוד אנשים ברמות ההכנסה הבינוניות נהנים מזה.
סמדר אלחנני: צודקת חברת הכנסת מאור שכל הטיפול במס הכנסה מתייחס רק לעשירונים העליונים, וגם לעשירונים העליונים מגיע צדק ולא צריך לקפח אותם.
סמדר אלחנני: בסוגריים אני אעיר שגם בנקודות הזיכוי, שזאת הדרך העדיפה בעיניי על פני הכרה בהוצאות, עדיין יכול להיווצר ניצול לרעה של נשים.
סמדר אלחנני: זה לא יקרה אצל המעביד הממשלתי, אבל במקום עבודה פרטי, היכן שיש שכר נמוך או בינוני, עם מעביד נמוך או בינוני, עם רואה חשבון נמוך עד בינוני, המעביד יגיד שהוא משלם לעובדת נטו והנטו שלה שווה לנטו של הגבר, אבל אצלו הברוטו הרבה יותר נמוך.
סמדר אלחנני: כלומר, כל השכר שלה לצורך פנסיה, לצורך הפרשות, יהיה נמוך יותר ולכן זה יפגע בעובדת.
סמדר אלחנני: צריך גם על כך לחשוב.
סמדר אלחנני: ברמות ההכנסה הגבוהות ביותר יש פתח לניצול להוצאות פרטיות, כי אז אפשר לקחת עוזרת לניקוי הבית, לגיהוץ , לבישול וכו'.
אליעזר זנדברג: המטפלת שלך תצטרך לפתוח מעון, כי אנחנו מדברים על מעון.
סמדר אלחנני: אתה מדבר על מעון, אבל ההצעות האחרות מדברות על דברים אחרים.
סמדר אלחנני: צריך לזכור שיש הרבה נשים שלא ישלחו ילד למעון.
סמדר אלחנני: לכן אני חוזרת ומדגישה את העדיפות של השיטה של נקודות זיכוי על פני הכרה בהוצאות.
סמדר אלחנני: מה שאני מכירה מהחיים ומהפניות אליי זה שרוב האנשים – מלבד בשכר הגבוה ביותר – לא יודעים לנצל את הזכויות שלהם במס הכנסה.
סמדר אלחנני: אני מתכוונת לנקודות הזיכוי בגין הורה נטול יכולת ובכל מיני דברים שבהם צריך לבוא בקשר עם השלטונות ומקנים נקודות זיכוי.
סמדר אלחנני: לעומת זאת פה אנחנו מדברים על מערך קבלות, ואם תכירו לי את האינסטלטור שנותן קבלה, אני אביא לכם את המטפלת שנותנת קבלה.
אליעזר זנדברג: מאוד לא נוח לי שאת בוחרת את הנקודה השלילית מכל הצעה ומחברת אותן להצעה אחת.
אליעזר זנדברג: תתייחסי גם לעובדה שמדובר על רף מכסימום בהצעה של חבר הכנסת שטרית וזה דבר חשוב מאוד לצורך העניין הזה ומה שתיארת כאן כגדר נפרצת לא קיים בהצעה שלו.
אליעזר זנדברג: בהצעה שלי מדובר על מעונות ולכן אין פריצה בכלל.
אליעזר זנדברג: תתייחסי לכל דבר בפני עצמו.
אליעזר זנדברג: (חבר הכנסת וילן מ"מ היו"ר)
סמדר אלחנני: לא כולם בוחרים במעונות.
סמדר אלחנני: אם תבחר את מסלול המעונות בלבד, אז הרבה נשים שלא רוצות מעונות ומעדיפות שהסבתא תבוא, לא ייהנו מזה.
אליעזר זנדברג: זה בגלל שהן לא יכולות להרשות את זה לעצמן.
סמדר אלחנני: יש כאלה שמסדרים סידור עם הסבתא כדי לאפשר לבת לצאת לעבודה.
סמדר אלחנני: במקרה כזה אין דרך לקבל את ההטבה שאתם מדברים עליה.
סמדר אלחנני: נקודת הזיכוי נותנת את ההתחשבות של המדינה.
סמדר אלחנני: צריך להתייחס למערכת המס המשפחתית, לתא המשפחתי.
סמדר אלחנני: התנועה לשוויון הנשים תגיד למה העול הזה מוטל רק על נשים, שכן גם גברים יכולים לעשות אותו.
סמדר אלחנני: לכן צריך למסות את התא המשפחתי.
מאיר שטרית: זה מה שכתוב בהצעת החוק שלי.
מאיר שטרית: בהצעת החוק שלי כתוב : האמור בסעיף זה בלשון זכר ונקבה והוא יחול על שני המינים.
מאיר שטרית: על פי הצעת החוק שלי נותנים חצי לכל אחד מבני הזוג.
סמדר אלחנני: מיסוי התא המשפחתי זאת בעיה שצריך להתמודד איתה.
סמדר אלחנני: אני לא יכולה להגיד היום מה טוב ומה לא טוב.
סמדר אלחנני: יכול להיות מצב שאישה יוצאת לעבודה ומשתכרת מעט מאוד, ובעצם בהוצאות הטיפול האלה המשפחה נושאת בהוצאות והיא לא מקבלת שום הכרה בהן.
גלי עציון: נשאלה שאלה לגבי המצב בארצות הברית – בארצות הברית יש חובת דיווח כללית ויש הכרה בהוצאות עד תקרה מסוימת.
גלי עציון: התקרה היא 2,400 דולר לכל ילד לשנה.
מאיר שטרית: כלומר, אם יש שלושה ילדים אז זה 2,400 כפול שלושה?
גלי עציון: כן, כל זמן שהם סמוכים על שולחן ההורה, עד גיל 18.
סמדר אלחנני: אבל אין אצלם קצבת ילדים.
גלי עציון: בארצות הברית יש הכרה בנתמכים.
גלי עציון: זה לא נקרא נקודת זיכוי, אבל בפועל זה נקודת זיכוי, כי מכירים בכל נתמך נוסף שהמשפחה מממנת.
לבחור ביניהם: בנוסף על כך, נקודת הזיכוי היום נותנת לכל ילד הכרה בהוצאה של 760 שקל לחודש.
גלי עציון: זה לא מדויק, ואני מדברת מניסיון אישי.
גלי עציון: בארצות הברית יש ניכוי בסיסי שהוא לא מצריך דיווח על קבלות, אבל יש כל מיני הוצאות, והכרה בהוצאות על ילדים זה אחד מהם, שלמרות הניכוי הבסיסי אפשר להוסיף אותם.
גלי עציון: זה אומר שזה תוספת ולא במקום.
ציפי גל-ים: בשני המקרים ערך נקודת זיכוי אחת נותנת את התקרה שציינת עכשיו בארצות הברית.
סמדר אלחנני: צריך להתייחס גם לעובדה שבארצות הברית אין קצבאות ילדים.
ישראל כץ: החוק הזה יחול גם על משפחות בסביון?
סמדר אלחנני: בעיקר.
טובה ויצמן: אני חושבת שההצעה של חבר הכנסת מאיר שטרית הרבה יותר נכונה מאשר של אחרים, שמגבילים את זה עד גיל שש.
טובה ויצמן: אני חושבת שהמטרה היא לא לתת נקודת זיכוי סוחפת לכל הנשים.
טובה ויצמן: אולי רצו להגיע לאיזושהי תוצאה יותר קלה, אבל זאת לא הדרך.
טובה ויצמן: אני חושבת שכן צריך להכיר בהוצאות, מה גם שכל כך הרבה צהרונים נולדו בשנתיים האחרונות ואני לא בטוחה שכולם מדווחים כמו גם גני ילדים וכד'.
טובה ויצמן: אני לא בטוחה שהבקרה על זה היא מאה אחוז.
טובה ויצמן: עצם זה שנצטרך להראות את ההכנסות ולהוריד את ההוצאות האלה זה יכניס למערכת הרבה מאוד אנשים שעד היום לא שילמו מס.
טובה ויצמן: לגבי עוזרות ומטפלות יש דיווח לביטוח הלאומי ולכן האינפורמציה הזאת יכולה להילקח משם, כי משלמים ביטוח לאומי עבור אותן נשים.
סמדר אלחנני: זה לא נכון, כי זה שמעסיק עוזרת או מטפלת מבטח את עצמו בלי שם של העובד.
רחל דון יחיא: אני מבקשת מכם לנסות להסתכל על הדברים במשקפים אחרים – לא להשוות לארצות הברית ולא לדבר על איך נעשה טובה ונעודד את הנשים.
רחל דון יחיא: עקרונית מדובר כאן בהוצאות לצורך ייצור הכנסה.
רחל דון יחיא: ההוצאות האלה צריכות להיות מוכרות לצורכי מס בלי כל טובה, בלי רצון לעזור לשכבות מקופחות.
רחל דון יחיא: זה פשוט עוול היסטורי שקיים גם בארצות אחרות בעולם וצריך לתקן אותו בזכות ולא בחסד.
רחל דון יחיא: אלה הוצאות שלא צריך לשאול מאיפה התקציב להן, כי אם רוצים לשאול מאיפה התקציב להן, התשובה שלי היא שנבטל את ההכרה בהוצאות של הג'ינג'ים או של המשקפופרים ושהם יתחילו להיות מקור להכנסות.
רחל דון יחיא: במילים אחרות, אם שואלים מאיפה ניקח את הכסף לצורך זה, אזי התשובה שלי היא שרירותית ואני אומרת שאני לא רוצה להכיר בהוצאות של הג'ינג'ים.
רחל דון יחיא: לדעתי זה שרירותי באותה מידה כמו להגיד שלא מכירים בהוצאות על מטפלת או מעון.
רחל דון יחיא: הרי אדם יכול לשכור משרד של 100 מטר ו-200 מטר ויותר ומס הכנסה לא יגיד לו שישכור כמה שהוא רוצה, אבל יכירו לו רק עד סכום מסוים, אלא כל ההוצאה שלו מוכרת ומס הכנסה לא מתערב.
חיים דוקלר: זה לא מדויק.
חיים דוקלר: יש נושאים שכן מתערבים, כמו בהוצאות רכב ועוד.
רחל דון יחיא: גם העניין של הרמאויות הוא לא לעניין, כי גם ציוד משרדי לוקחים הביתה ומשתמשים בטלפון לשיחות פרטיות.
רחל דון יחיא: הניסיון לקחת את הנושא הזה ולבודד אותו כאילו שהוא נושא מיוחד הוא לא נכון.
רחל דון יחיא: ההוצאה כולה חייבת להיות מוכרת בזכות.
ישראל כץ: מדהים איך חבר הכנסת מאיר שטרית ותנועת שינוי שמתנגדת לכל מיני דברים אחרים מוכנים לאשר הוצאה של מיליארד שקל.
רחל דון יחיא: כל ההוצאה הזאת צריכה להיות מוכרת.
רחל דון יחיא: שאלת התקציב היא לא שאלה לגיטימית בעיניי, אלא אם כן מוכנים להצהיר שמוכנים להפלות בנושא הזה.
רחל דון יחיא: כמו שלא מפלים את המשקפופרים, כך לא צריך להפלות בנושא הזה.
מאיר שטרית: צריך מיליארד שקלים שאינם בתקציב.
מאיר שטרית: מה תעשה הממשלה?
רחל דון יחיא: יעשו מס פרוגרסיבי.
רחל דון יחיא: לגבי ההצעה של נקודות הזיכוי – דיברו הרבה על שיטת דיווח כללית ושכולם ידווחו, אך בינתיים זה לא התקבל.
רחל דון יחיא: יש עם זה הרבה בעיות מבחינת שלטונות המס.
רחל דון יחיא: במערכת הקיימת, שאין בה חובת דיווח כללית, יש פתרונות שיכולים לפתור את כל הבעיות שמועלות כאן.
רחל דון יחיא: כמו שהוצע כאן, אפשר לתת בחירה לבני הזוג אם נקודת הזיכוי תהיה לאישה או לגבר, כלומר היא תהיה למשפחה ולכן זה תמיד יוכל לבוא לידי ביטוי.
רחל דון יחיא: כך זה לא רגרסיבי וזה לא בעייתי.
רחל דון יחיא: לנו יש הצעה וכשישבו לדון בחוק אנחנו מבקשים להשתתף ולנסות להציע אותה.
רחל דון יחיא: אנחנו מציעים להפריד בין שלוש שכבות:
רחל דון יחיא: לנשים שלא מגיעות לסף המס ניתן לתת דרך קצבאות הילדים תוספת, כאשר במקרה הזה זה עובר דרך הביטוח הלאומי שהיא מערכת קיימת.
רחל דון יחיא: כך האישה תקבל את זה בפועל.
רחל דון יחיא: נשים בדרגה בינונית שיש להן מס אבל לא הרבה, וזה רוב הנשים בארץ, לא יצטרכו לדווח.
רחל דון יחיא: אפשר יהיה לקבוע סכום גלובלי.
רחל דון יחיא: המאה והמאתיים שקל האלה הם פשוט שום דבר, וכל אחד יודע את זה.
רחל דון יחיא: אמרו שצריכים לדבר על סבתא והנה אני סבתא ואפשר גם להיות סבתא גם בגיל 40.
רחל דון יחיא: הסבתות בהחלט עובדות והן לא יושבות בבית ומטפלות בנכדים.
רחל דון יחיא: מי שעושה את זה, יש לה מזל שיש לה סבתא כזאת, מה גם שלא צריך לדרוש את זה מהסבתא.
רחל דון יחיא: נשים רוצות לצאת לעבוד וזה לא סוד שאי אפשר לקחת את הילדים לעבודה וכדי לתת להם טיפול אנחנו יודעים שזה עולה פי עשרה ממה שמדברים עליו ולכן צריך לפצות על זה.
רחל דון יחיא: לגבי 4 – 5% של נשים, שיש להן הכנסה גבוהה, גם אותן לא צריך לקפח.
רחל דון יחיא: זה בזכות ולא בחסד.
רחל דון יחיא: אותן נשים שממילא מדווחות למס הכנסה יוכלו לצבור את הקבלות שלהן ולדווח עליהן בסוף השנה.
גלי עציון: התארגנו כמה ארגוני נשים כדי לנסות לקדם את העניין הזה כבר הרבה זמן, לצערי לא בהצלחה גדולה.
גלי עציון: המודל שהציגה עו"ד דון יחיא הוא המודל שאנחנו מדברים עליו לפחות בשלב הזה.
גלי עציון: אנחנו מדברים על מין מודל משולב שמכיר בכל השכבות.
גלי עציון: נכון שאם מכירים רק בנקודת זיכוי אז אנחנו מדברים על שכבות גבוהות שנהנות מזה.
גלי עציון: נכון שאם אנחנו נותנים נקודה אוניברסלית אז יש כאלה שעובדות הרבה שעות וזה לא מפצה אותן בכלום.
גלי עציון: לכן בשלבים הקיימים, לצערנו נשים עם ילדים קטנים לא יכולות להרשות לעצמן לצאת ליום ארוך של עבודה ולהשאיר את הילדים בבית, כי זה עולה הון תועפות ומאוד קשה.
גלי עציון: לכן צריך מודל שמשלב את כל סוגי קבוצות האוכלוסיה האלה, שאומר שנשים יקבלו את זה כתוספת להכנסה.
גלי עציון: נשים שיקבלו עד איזושהי תקרה מסוימת הכרה בהוצאות בלי לדווח ואז תהיה להן אפשרות כן לעשות איזשהם סידורים משפחתיים שיהיו להם יותר זולים ואז התקרה תהיה יותר נמוכה.
גלי עציון: גם נשים שמשתכרות שכר גבוה מגיע להן לקזז את ההוצאות האלה.
גלי עציון: אתם מדברים פה על איזון תקציבי וזה נכון, אבל בעיקרון אפשר להוריד את זה גם מהוצאות אחרות.
גלי עציון: תיאורטית אני יכולה לקבוע עם המטפלת שלי שאני אוריד לה 500 שקל מהמשכורת ובמקום זה אני אגיד לה שהיא תוכל לבוא למשרד ולעשות את הטלפונים שלה וזה יתקזז וההוצאה הזאת תהיה מוכרת.
ישראל כץ: אבל זאת פיקציה, זו רמאות.
ישראל כץ: יש הבדל בין הוצאה עסקית להוצאה פרטית.
גלי עציון: יש איזושהי נקודת מוצא בעייתית שכל דבר שבא מכיוון הנשים הוא איזשהו ניסיון לרמות.
גלי עציון: אישה שעובדת עם בעלה בעסק אז זו פיקציה.
גלי עציון: אני רוצה לחדד את הנקודה שיש איזושהי הרגשה שכל פעם שזה קשור במשהו שנותן זכויות לנשים – למרות שהן זכויות שמגיעות בזכות ולא בחסד – תמיד יש על זה איזשהו ויכוח, תמיד אין לזה תקציבים, תמיד אין אפשרות לעשות את זה.
שירי ויצמן: דרך אגב, בכל נושא ולא משנה מהו הנושא אומרים שאין תקציבים.
שירי ויצמן: עוד לא שמעתי שמישהו אמר שיש תקציבים.
ישראל כץ: זאת הוצאה למשפחה וזה לא קשור לאישה.
ישראל כץ: כל אחד ייקח את השכנים שלו וירשום אותם כמטפלים.
אליעזר זנדברג: המטפלת צריכה להוציא חשבונית, אז כל שכנה שלך תוציא חשבונית?
ישראל כץ: הראש היהודי ימציא לך פטנטים.
גלי עציון: מהנתונים שאנחנו בדקנו, יש הפרש גדול בשכר של נשים עם ילדים לעומת נשים בלי ילדים.
שרה פון שוורץ: אני שחקנית תיאטרון.
שרה פון שוורץ: אני מדברת ממצוקה אישית לאחר שהגעתי להוצאה של 6,000 שקל בחודש עבור טיפול בילדים, משום שאני עובדת הרבה.
שרה פון שוורץ: אני משלמת 2,000 שקל למעון הפרטי של הבת שלי, כי לגיל שלה אין שום סידור.
שרה פון שוורץ: נכון שזו בחירה אישית שלי, כמו מישהו ששולח את ילדיו למוסד של ש"ס או למוסד אנתרופוסופי או משהו אחר.
שרה פון שוורץ: אני משלמת עוד 700 שקל למועדונית של הבת שלי ועוד הרבה מאוד כסף לבייבי-סיטר בערב, כי אני עובדת בערב.
שרה פון שוורץ: לכן אני מבקשת לא לומר שאני ארשום את השכנים שלי כמטפלים או אני אעבוד על מישהו.
שרה פון שוורץ: אני במצוקה אמיתית.
ישראל כץ: בת כמה הבייבי-סיטר ששומרת על הילדים בערב?
שרה פון שוורץ: היא בת 40.
שרה פון שוורץ: אני לא מאמינה בחינוך חינם שיפתור את הבעיות, כי למשפחה יש את הסידור שהיא רוצה לילדים שלה.
שרה פון שוורץ: חינוך חינם הוא טוב, הוא חיובי, הוא חשוב, אבל הוא לא מספק את הצרכים בשוק.
שרה פון שוורץ: לעניין נקודות הזיכוי אני רוצה לומר שהחלוקה של הרפורמה היא ברוכה, אבל יש איתה בעיה.
שרה פון שוורץ: אתם אמרתם שעד גיל שש במקום נקודה אחת יקבלו שתי נקודות, ומגיל 12 ומעלה לא יקבלו את הנקודה שהיתה פעם.
שרה פון שוורץ: מה שקורה שהרבה פעמים עד גיל שש האישה לא מספיקה בכלל להגיע לסף המס שבו היתה יכולה להשתמש בשתי נקודות הזיכוי.
שרה פון שוורץ: ואז כשהילדים מגיעים לגיל 12, כאשר האישה כבר יכולה לעבוד משרה מלאה והיא יכולה להגיע לסף המס, היא לא יכולה לקבל את נקודת הזיכוי שלפחות היתה לה פעם.
שרה פון שוורץ: יוצא כך שכרה בהפסדה ואז משרד האוצר מרוויח ולא אנחנו.
ציפי גל-ים: את צריכה מטפלת בשעות הערב לילדים בני 15?
שרה פון שוורץ: לא, אבל אם קודם היתה לי נקודת זיכוי, לפי ההצעה החדשה אני אפסיד אותה.
שרה פון שוורץ: צריך לזכור שיש הוצאה לילדים גם כשהם יותר גדולים.
שרה פון שוורץ: אני מאוד מבקשת שתשקלו את הדף הזה שהונח על שולחנכם עם הסמל של נעמ"ת, כי הוא נעשה מתוך הרבה מחשבה ומתוך זה שאנחנו, אנשים פרטיים, התארגנו יחד עם ארגוני נשים שיודעים את העבודה והם התייעצו עם יועצי מס.
שרה פון שוורץ: יש בדף הזה מספרים ונתונים כמו שאתם צריכים וזקוקים להם.
שרה פון שוורץ: ההצעה מדברת על הצעה משולבת והיא מתייחסת לשכבות הנמוכות, כאלה שהן מתחת לסף המס, לאמהות עם הכנסה בינונית שהן חייבות במס והן 30% מאוכלוסיית העובדות, ואמהות עובדות עם הכנסה גבוהה שהן כ-5% מהאוכלוסיה.
שרה פון שוורץ: בינינו לבין עצמנו, זה לא חוק למען נשים עשירות.
שירי גולן: לגבי חלק מהארגומנטים שהועלו פה אני מרגישה שההתייחסות לנשים היא התייחסות סקטוריאלית, במיוחד נוכח דוגמאות נאורות כמו הנגב והגליל.
שירי גולן: אני אזרחית משלמת מסים, אני עובדת יותר, אני מרוויחה יותר, אני גם מוציאה יותר כי יש לי ילדה קטנה.
שירי גולן: אני פונה אליכם כדי שיהיה לי איזשהו מסלול לגיטימי בחוק שאני אוכל לקבל איזשהו החזר על ההוצאות שלי.
שירי גולן: עייפתי מלבוא למעביד שלי בכל מיני פיתולים ונפתולים כדי שיבין אותי ויעזור לי במידת הצורך.
שירי גולן: אני לא רוצה להיות תלויה בנדבת לבו של המעסיק שלי, אני רוצה שזה יהיה מעוגן באיזשהו חוק.
ציפי גל-ים: חלק מהתשובות לשאלות נמצא בחומר שהכנתי ונמצא לפניכם.
ציפי גל-ים: בעקבות ועדת הרפורמה של פרופ' בן בסט התייחסנו ודנו בזה ארוכות במסגרת ועדת בן בסט.
ציפי גל-ים: לכן הנתונים ישנם ויש לנו את כל התשובות ולכן אין כאן בעיה של נתונים.
ציפי גל-ים: אני אגיד מראש, כדי למקד ולענות על הרבה מאוד מהדברים של חברי הכנסת, שבשתיים מתוך שלוש ההצעות אין בעיה של גביה, כי זה יותר זול למערכת הגביה.
ציפי גל-ים: יותר זול לנו להפעיל את ההצעה של חבר הכנסת זנדברג, כלומר הנשים תפסדנה מזה ואנחנו נישאר בעודף גדול.
ציפי גל-ים: גם בהצעה של חברת הכנסת ענת מאור אין בעיה של מימון בתנאי שאנחנו לא לוקחים בחשבון את הצורך בדיווח ובבקרה על הדיווח ובפרצות.
ציפי גל-ים: לא רק בעניין הזה של הנשים, אלא בכל חוק שאנחנו מביאים תפקידנו כאוצר הוא להצביע על מה עלויות האכיפה של החוק או מה אפשרויות האכיפה שלו.
ציפי גל-ים: לכן הנושא הזה יוצר בעיות שהן לא מסוג בעיית הגביה אם אנחנו מצליחים לפקח ולא לתת לפרוץ ולרמות אותנו, ויש הרבה מקום לפרוץ ולרמות אותנו.
ציפי גל-ים: ההתנגדות שלי, לפחות בתוך מערכת האוצר והיא התקבלה גם בוועדת בן בסט, היתה שהחוק הזה בראש וראשונה לא נכון לאוכלוסיית הנשים, לא משום שיהיה לי פחות כסף לגביה.
ציפי גל-ים: לכן אני מבקשת שבפעם הבאה נדון על כך ואני אנסה לשכנע אתכם שההצעה היא לא נכונה מהותית, לא כיוון שאין לנו כסף לבצע אותה.
ציפי גל-ים: ההצעה של חבר הכנסת שטרית לא מתייחסת לנקודות זיכוי לנשים עובדות.
ציפי גל-ים: נקודת הזיכוי לנשים עובדות מטרתה להכיר בדרך סכימטית, כל הנשים אותו הדבר, בקטע הזה של הוצאות ילדים.
מאיר שטרית: יש אישה עובדת שמרוויחה 3,000 שקל ויש אישה עובדת שמרוויחה 10,000 שקל.
מאיר שטרית: לשתיהן יש ילד אחד ושתיהן מקבלות את אותה הטבה.
ציפי גל-ים: יש פה בלבול.
ציפי גל-ים: אני רוצה לעשות הבחנה בין כמה זה משנה לך את הנטו.
ציפי גל-ים: התשובה היא שאת הנטו זה משנה אותו דבר, כי זה 170 שקל לחודש.
ציפי גל-ים: אבל ה-170 שקל האלה מבטאים הכרה בהוצאה שהיא שונה לפי רמת ההכנסה.
ציפי גל-ים: אם אתה מתחת לסף המס, אין לך כלום, אבל אם אתה ב-5,000 שקל, אז זה 760.
ציפי גל-ים: ההטבה היא יותר גדולה ככל ששיעור המס השולי הוא יותר גבוה.
מאיר שטרית: כלומר שהמצב הקיים היום הוא יותר טוב ממה שמציעים.
ציפי גל-ים: כי זה אותם 340 לא חשוב כמה האישה מרוויחה.
ציפי גל-ים: אסור להשוות את ה-340 לעומת כמה היא מוציאה.
ציפי גל-ים: ה-340 זה המס כנגד הוצאה מוכרת וההוצאות האלה הן כמובן הרבה יותר גדולות.
שירי ויצמן: אנחנו מסכמים שבישיבה הבאה נמשיך מהמקום שבו עצרנו.
ציפי גל-ים: הוויכוח הוא מהותי והוא לא רק תקציב.
ענת מאור: כפי שהתחייבנו, לא נוכל להצביע היום, אבל אני מבקשת שייקבע שההמשך יהיה לפני היציאה לפגרה.
ענת מאור: המשותף לשלוש ההצעות הוא שאנחנו בעד לתת את הנקודות בכל צורה שהיא לנשים עובדות או למשפחה עובדת בין אם היא חד הורית או ששני ההורים עובדים.
ענת מאור: אני חושבת שוועדת הכספים צריכה לקבל את זה כעיקרון מול ראיה הפוכה.
ציפי גל-ים: אין ראיה הפוכה.
ציפי גל-ים: יש הסדר, יש הכרה בהוצאות ואת בעצם מבקשת לשנות את ההסדר.
ענת מאור: אני גם מבקשת שבפעם הבאה גברת גל-ים תתייחס להצעה המשולבת של נעמ"ת שהוגשה לנו היום.
ענת מאור: אני חושבת שההצעה הזאת פותרת את בעיית האי שוויון וכו'.
שירי ויצמן: בישיבה הבאה נמשיך לדון בנושא מהנקודה בה הפסקנו.
שירי ויצמן: (תיקון – קיצבאות לחיילי יחידות השדה), התשס"א-2000
שירי ויצמן: אני מבקש להצביע על הרוויזיה של חבר הכנסת מאיר שטרית.
שירי ויצמן: מי בעד הרוויזיה?
שירי ויצמן: בעד – 2 נגד – 4
החלטה: תקנות להסדר ההימורים בספורט (תכנית הימורים יומיים)
שירי ויצמן: הנושא הבא על סדר היום – תקנות להסדר ההימורים בספורט.
ד"ר יהושע דקל: הונחה על שולחנכם הבקשה שלנו לאישור ההימורים היומיים.
ד"ר יהושע דקל: ההימורים היומיים הם למעשה הרחבה של פעולת המועצה להימורים שאנחנו עוסקים בה.
ד"ר יהושע דקל: למעשה כבר שנתיים אנחנו בתהליך הכנות.
ד"ר יהושע דקל: גם ב-99' וגם בשנת 2000 הוועדה הזאת אישרה לנו את המימון כ-18 מיליון דולר, כדי להיכנס למערכת שתנהל את ההימורים האלה.
ד"ר יהושע דקל: זאת נקודה מאוד חשובה.
ד"ר יהושע דקל: למעשה אנחנו נוהגים כפי שנוהגת מועצה להימורים במדינות דומות לנו, ברוב מדינות אירופה, שהמערכת הזאת נכנסת תחת הפיקוח של המדינה, במעמד סטטוטורי.
ד"ר יהושע דקל: אני מניח שחברי הכנסת יודעים שמתנהלת מערכת רחבה מאוד של הימורים לא חוקיים במדינת ישראל.
ד"ר יהושע דקל: רק בספורט זה בהיקף של מיליארד שקל.
ד"ר יהושע דקל: יש לנו גם נתונים לגבי דברים אחרים, אך אני לא רוצה לגעת בזה.
אפי אושעיה: קיבלנו את החומר שהונח בפנינו ואני חושב שאפשר להצביע.
אפי אושעיה: .
אבשלום וילן: היום יש הימורים ב-16 משחקים בשבוע שנערכים בשבת.
אבשלום וילן: בחומר שהונח לפנינו כתוב שיש 60 משחקים בשבוע.
אבשלום וילן: איזה עוד הימורים יכולים להיות?
שאול סווירי: היום יש 16 משחקים בכדורגל, יש משחקים בכדורסל ובטוטו תיקו.
שאול סווירי: כשמדברים על 60 משחקים אזי הכוונה גם למשחקים שנערכים באמצע השבוע, שכן יש הסטה של הספורט לאמצע השבוע, כמו גביע אירופה ומשחקי ימי שני, שבעצם נעלמו ממפת המשחקים שלנו.
שאול סווירי: מבחינת הספורט, לפי מחקרים שעשינו, מדובר על תוספת של כ-30% לפחות לספורט בישראל שיגיעו מהמערכת הזאת.
שאול סווירי: הדבר המרכזי בכל ההצעה הזאת – כל מי שרואה היום קפה-אינטרנט צריך לדעת ששם יש הימורים על כל הליגה הישראלית שמבוצעים דרך האיים הקריביים על ידי חברות שונות.
שאול סווירי: הכל מתנהל באנטיגואה, באיים הקריביים.
שאול סווירי: בכל קפה-אינטרנט יושבים אנשים שמהמרים על הדברים האלה.
ישראל כץ: איזה סכום ייכנס למערכת כתוצאה מההצעה הזאת?
שאול סווירי: סדר גודל של כ-200 מיליון שקל.
ישראל כץ: לאן זה ילך?
שאול סווירי: לספורט, לפי חלוקה שאתם מאשרים.
ישראל כץ: טניס שולחן למשל לא מקבל כמעט כלום.
שירי ויצמן: אני מציע שאם יש לך השגות מהסוג הזה תפנה ישירות אליהם.
שירי ויצמן: מניסיון, אם תפנה אליהם ישירות, תקבל תשובות.
אבשלום וילן: יש ענפים שמשוחקים בפריפריה כמו כדור-עף, שפעם אחר פעם לא מקבלים את מה שמגיע להם.
שירי ויצמן: היות שאנחנו צריכים לאשר את התקציב של המועצה, כאשר מדברים על חלוקת התקציב, אפשר יהיה אז לדון בדברים האלה.
שירי ויצמן: מי בעד אישור התקנות להסדר הימורים בספורט (תכנית הימורים יומיים)?
שירי ויצמן: בעד – הרוב נגד – 1
החלטה: - - - - - - - - - -
יעל ייטב: אנחנו לא יודעים בדיוק להעריך את העלות אבל היא בפירוש עלולה להגיע למספר מיליארדים, ובוודאי מאות מיליוני שקלים.
יעל ייטב: מקובל שכאשר מסמיכים שר, ההרשאה נעשית במקרים רבים רק חובה לפעול במסגרת ההסמכה.
יעל ייטב: השר חייב לממש את ההסמכה ולפעול לפיה.
שרון גלעד: ישנם מקרים קיצוניים יחסית שהפסיקה הגדירה אותם בהם כמו שאתם מציעים כאן אפשר לקבל פיצוי על נזק כלכלי טהור, אבל המקרים האלה הם די מצומצמים כי יודעים שזה יכול להיות משהו שפשוט יש לו היקף בלתי מוגדר, ענק ומאוד קשה לעמוד בו.
שרון גלעד: אבל בנזיקין זה צומצם.
שרון גלעד: בנוסף, יש עוד מגבלות בנזיקין כאשר יש אשם תורם ויש הקטנת נזק.
שרון גלעד: אני מנסה לומר לכם שהחוק הזה בוודאי יוצר הרחבה מאוד מאוד גדולה של חוק מס רכוש כי בחוק מס רכוש עד היום, נזק עקיף היה קשור לנזק ישיר.
שרון גלעד: אבל גם אין כאן את ההגבלות שקיימות בדיני נזיקין של אשם תורם, הקטנת נזק וכולי.
שרון גלעד: אני לא מציעה לכם מה לעשות אבל אני אומרת אתם חייבים לזכור את זה, לחשוב על זה ולראות האם אתם רוצים לעשות משהו בעניין הזה כי זה עלול להיות מאוד מאוד בעייתי.
שרון גלעד: המדינה לא אשמה, היא לא גרמה לנזק האיבה הזה ואתם מטילים עליה הרבה יותר ממה שמטילים על מישהו שגרם מעשה עוול לאדם אחר.
ישראל כץ: הצעת החוק התקבלה.
ישראל כץ: 3.
ישראל כץ: חוק פסיקת ריבית והצמדה (תיקון מס' 8)
אנה שניידר: בינתיים חבר הכנסת גולדשמידט התפטר ואני חושבת שצריך לקבל אישור פורמלי של הוועדה לעמדה שמשרד האוצר לא מצטרף לחוק ולאשר מחדש את הליכתו לקריאה שנייה ושלישית בנוסח שמונח לפניכם.
אנה שניידר: אני מציעה שמשרד האוצר יסביר במה מדובר, ואם יש איזה שהן הערות לנוסח הזה, יעירו.
אנה שניידר: אם לא, זה יאושר בנוסח הזה לקריאה שנייה ושלישית.
ימימה מזוז: התוצאה שזה קבוע כך בחוק הייתה שלאורך שנים נשארה ריבית לא רלוונטית לשינויי הריבית בשוק והתוצאה הייתה ששילמו ריביות גבוהות מדי, ואז תובעים משכו את תביעתם ונהנו מזה שהכסף נמצא אצל הנתבע או אצל מי שחייב להם את הכספים לאורך זמן וזה היה בתקופה שהריבית הייתה שלושה וארבעה אחוזים והריבית בחוק פסיקת הריבית והצמדה הייתה שמונה אחוזים.
ימימה מזוז: עכשיו המצב הוא קצת הפוך כאשר הריבית היא ארבעה אחוזים והריבית במשק עלתה ושוב זה לא עודכן.
ימימה מזוז: מנגנון העידכון הוא ממושך ומסורבל.
ימימה מזוז: אנחנו מציעים היום לקבוע בחוק הסמכה להתקין תקנות שיקבעו את מנגנון קביעת הריבית, כאשר המנגנון יתייחס לנתונים אובייקטיביים של השוק.
ימימה מזוז: למשל, קביעת ריבית שקלית תתייחס לריבית החשב הכללי שמבוססת על ממוצע.
ימימה מזוז: בהצעה שלנו, בתיאום עם משרד המשפטים, ביקשנו לקבוע את ההסמכה לתקנות לשר האוצר ובהתייעצות עם שר המשפטים ונגיד בנק ישראל.
ישראל כץ: הצעת החוק אושרה פה אחד.
ישראל כץ: הצעת חוק הפיקוח על המטבע (תיקון מס' 4)
ישראל כץ: אני מודה לכם.
ישראל כץ: שלום לכולם.
ישראל כץ: קודם כול אני רוצה לברך את שר האוצר הנכנס, ידידנו סילבן שלום, ולאחל לך הצלחה בתפקיד החשוב שלקחת על עצמך.
ישראל כץ: אני חושב שאני מביע את הברכות האלה בשם כל חברי וחברות הוועדה.
ישראל כץ: סילבן הוא חבר ותיק לשעבר בוועדות הכספים השונות, מכיר את הוועדה, ואני בטוח ששיתוף הפעולה בין משרד האוצר בראשותך לבין הוועדה יהיה שיתוף פעולה פורה.
אפי אושעיה: אדוני היושב-ראש, כולנו שמחים שסילבן שר האוצר.
אפי אושעיה: אפשר גם להיפרד משר האוצר לשעבר?
ישראל כץ: אני חושב שאם יוחלט שאנחנו נעשה כאן את טקס הקבלה של שר האוצר לשעבר, אנחנו נעשה את זה בצורה מכובדת וראויה.
ישראל כץ: אני בוודאי מברך את שר האוצר היוצא, בייגה שוחט, על הצטרפותו לוועדת הכספים.
ישראל כץ: אני לא יודע אם סיעת העבודה כבר אישרה את זה.
יעקב ליצמן: רוצים לברך אותו גם כשר האוצר היוצא.
ישראל כץ: אנחנו נמצאים בפני מצב חריג.