GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: אני מציע שנאשר את התקנות כפי שמונחות לפנינו בכפוף לזה שתקיימו ביניכם דיון נוסף ותנסו להגיע להסכמה עם נציגי הערוץ השני.
אלי גולדשמידט: תנסו לבדוק אם ניתן להביא איזושהי מסגרת שבמידה שיתקיימו תנאים מסוימים אז הגנת הינוקא לא תהיה על מלוא השנה וחצי, אלא באופן מלא על שנה ובאופן חלקי על חצי שנה אם יתקיימו בדיעבד פרמטרים כאלה ואחרים.
אלי גולדשמידט: ביום רביעי הבא תהיה ישיבה נוספת של ועדת הכספים ואם תגיעו להבנות עד אז נוכל לאשר אותן.
אמיר לוי: נניח שיתקיימו פרמטרים מסוימים בתום שנה וחצי, אז הם בעצם ישלמו על החצי שנה הנוספת?
אלי גולדשמידט: תהיה להם הגנה במשך שנה וחצי.
אלי גולדשמידט: אם יסתבר בתום שנתיים שלא כצעקתה והם הרוויחו בתקופה הזאת, אז על השנה הראשונה יהיה פטור ולא יהיה שיקול דעת לשנות את זה, אבל לגבי החצי השנה הנוספת יהיה שיקול דעת לשר להעלות את התמלוגים לאחוז כלשהו.
אורי אולניק: אנחנו נמצאים בנקודת זמן של שבועיים לפני הגשת הצעות למכרז.
אורי אולניק: כל גורם שיכניס אי ודאות נוספת לגבי תנאי הפעילות הכלכלית של זכייני ערוץ 3, יכול לגרום נזק.
אלי גולדשמידט: על איזו אי ודאות אתה מדבר?
אלי גולדשמידט: הרי אתה אומר להם שאם זה יקרה, זה יקרה רק אם הם ירוויחו.
אורי אולינק: אנשים מריצים מודלים כלכליים וצריך לדעת כמה תמלוגים ישלמו או לא ישלמו.
אורי אולינק: אם היתה לנו הצפה של עשר קבוצות, הייתי יושב נינוח ורגוע בדיון הזה, אבל לא זה המצב.
רון גזית: הוסכם לשנות את תקנה 3 ואם זה יאושר בנוסח הקודם יהיה קשה להחזיר את הגלגל.
אלי גולדשמידט: את הנושא השני אני משאיר בעצם לשיקול דעת משרדי הממשלה.
אלי גולדשמידט: אם תבואו ותגידו שזה יוצר מהומה בין הזכיינים, נשנה את דעתנו, אבל אני מבקש שבאמת תבדקו את זה, כי אנחנו סומכים עליכם.
אלי גולדשמידט: אם אני הייתי מתמודד, לדעתי זה לא היה צריך להשפיע על השיקול שלי, כי זה אומר שזה ישתנה רק במקרה של רווח ולא במקרה שמפסידים.
צבי הנדל: כל משקיע, לאחר כל המודלים הכלכליים, בתת ההכרה שלו הוא מקווה שהוא טועה והוא הולך להרוויח בגדול אחרי שנה.
חיים זמל: אני מציע לעשות תנאי כפול.
חיים זמל: הבנו את זה שרוצים לתת הגנת ינוקא, אבל צריך לזכור שאם כתוצאה מהכניסה הזאת ומהשנה הזאת של השידורים זכייני ערוץ 2 יראו הפסדים שאף אחד לא חלם עליהם ואם השוק התכווץ והמצב קשה גם לנו וגם להם, צריך להיות באותו תנאי שגם אנחנו נקבל פיצוי על זה.
חיים זמל: אני חושב שצריך לשמור פה על עיקרון של הדדיות ושאם התוצאות הכספיות לשנת 2002 יראו הפסד, התנאים שיחולו על הערוץ השלישי יחולו גם עלינו.
אלי גולדשמידט: לדעתי אנחנו לא יכולים להיענות לזה.
אלי גולדשמידט: מועצת הרשות השניה, שר התקשורת ומשרד האוצר עשו מהלך אדיר כלפי הערוץ השני וברור שגם לערוץ השלישי.
אלי גולדשמידט: אני מתכוון להפחתה ל-4% וגם האפשרות לנכות עמלות ריאליות של 15%.
אלי גולדשמידט: באו לקראתכם בצורה מהותית.
אלי גולדשמידט: קיבלנו את הבקשה של רון גזית וזה יקדים את הזמן שמאותו רגע אתם תיהנו מההקלה הזאת.
אלי גולדשמידט: אני מציע לסמוך על המערכת שאם יסתבר שיש "ברוך" מאוד גדול, תמיד אפשר יהיה בדיעבד לעשות שינויים.
אלי גולדשמידט: אני מציע לאשר את התקנות בכפוף לתיקון של רון גזית שייעשה בתיאום עם עו"ד אנה שניידר והאחרים לגבי הניסוח.
אלי גולדשמידט: אני מבקש מנציגי משרדי הממשלה לבדוק בנפש חפצה את ההצעה שלי.
אלי גולדשמידט: אם תבואו אלינו בעוד שבוע ותאמרו שאפשר לעשות משהו לגבי החצי שנה, אנחנו נתקן את זה בשבוע הבא.
אנה שניידר: התקנות האלה מגיעות לוועדת הכספים מכוח סעיף 1(ב) לחוק יסוד: משק המדינה.
אנה שניידר: הסעיף הזה אומר שמסים, אגרות חובה, תשלומי חובה אחרים ואגרות ששיעוריהם לא נקבעו בגוף החוק צריכים לקבל אישור של ועדת הכספים.
אנה שניידר: אני מבינה שהתחשיבים האלה הם בגדר תשלום חובה על פי החוק ולכן ראו לנכון להביא את הנושא לאישור ועדת הכספים.
אנה שניידר: אני לא כל כך מבינה מדוע הוצאתם מהעניין הזה את תקנה 4 שאומנם מתייחסת למועדים, אבל גם למקדמות ולכן כתוב ברישא של התקנות שזה למעט לעניין תקנה 4 באישור ועדת הכספים.
שריל קמפינסקי: תקנה 4 מתייחסת לתיקון תקנה שנוגעת למועדי תשלום של דמי זיכיון.
שריל קמפינסקי: דמי זיכיון הם תשלומים שמשולמים לרשות ולא לאוצר המדינה ועל כן תקנות הכספים מסדירות גם את הנושא של תמלוגים וגם את הנושא של דמי זיכיון.
שריל קמפינסקי: מאחר שדמי זיכיון אינם נוגעים לתשלום חובה שמשולם לאוצר המדינה, הוא לא נופל תחת המטריה של סעיף 4.
אבשלום וילן: אני בעד ההצעה של חבר הכנסת גולדשמידט, אבל זה תחת מחאה, כי אני זוכר את הדיונים הארוכים שהיו פה על ערוץ 3, כאשר באו לכאן אנשי האוצר וזרקו את המספרים המדהימים ואנחנו אמרנו להם שאולי כדאי לבדוק, מה גם שבא לכאן מומחה אחר והציג דברים שונים וביטלו את דעתו.
אבשלום וילן: יש לי גם חשבון עם ערוץ 2, שלגבי היצירה המקורית הם לא עומדים בהסכמים.
אבשלום וילן: עכשיו יורעו התנאים וכדי להצדיק את מה שעשינו עושים כל מיני הקלות והזכיינים של ערוץ 2 מבקשים שנפשיר להם הלאה, למרות שכשביקשנו מהם לתמוך ביצירה המקורית, זה לא בדיוק קרה.
אבשלום וילן: אנחנו נדיבים ורחמנים, אבל אני מציע שלהבא ועדת הכספים תדע להתעקש על הניתוחים שלה ולא לקבל רק צד אחד כאורים ותומים.
אבשלום וילן: אני מציע לאוצר קצת יותר ענווה בדיונים כאשר הוא מניח הנחות לגבי העתיד.
אבשלום וילן: צריך להקפיד עם זכייני הערוץ השלישי שיתנו את מה שהם חייבים לציבור ורק אז הם יקבלו את ההנחות, כדי שלא יעשו צחוק מהוועדה.
אלי גולדשמידט: בכפוף לכל מה שאמרנו, אני מבקש להעמיד את התקנות האלה להצבעה.
אלי גולדשמידט: בעד – 4 נגד – אין נמנעים – 2 החלטה: תקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (כספים)(תיקון מס' 2) אושרו.
אלי גולדשמידט: - - - - - - - -
אלי גולדשמידט: הנושא הראשון על סדר היום – סיכום ועדת המשנה לשוק ההון – תקציב הרשות לניירות ערך.
סמדר אלחנני: על דעת כל אלה שנכחו בישיבה של ועדת המשנה התבקשתי להביא את הדברים לוועדת הכספים.
סמדר אלחנני: ועדת המשנה לשוק ההון המליצה לוועדת הכספים לאשר לרשות לניירות ערך תקציב ביניים של רבע שנה, כדי שזה לא יפגע בפעילותה.
סמדר אלחנני: כלומר, כל התשלומים שהם תשלומים שנתיים, כגון שכר דירה, ביטוחים ורשיונות, יהיו בסכום השנתי וכל הדברים האחרים יהיו לרבע שנה.
סמדר אלחנני: במהלך הזמן הזה תיעשה בדיקה לגבי התוספת לתקציב של הרשות לניירות ערך.
סמדר אלחנני: הדבר הזה היה מוסכם גם על הרשות, כלומר זה לא נתקל בהתנגדות.
סמדר אלחנני: כמו כן הוועדה רשמה לפניה שאם יהיו עודפים מהכנסות של הרשות לניירות ערך מעבר לאיזשהו אחוז שייקבע בהכנסות שיימצאו, תישקל אפשרות להפחתת האגרות של הרשות לניירות ערך.
סמדר אלחנני: התקציב של הרשות לניירות ערך לא בנוי עדיין על האגרה.
סמדר אלחנני: כמו כן יתקיים דיון על המאזן של הרשות לניירות ערך, כלומר לגבי הקרנות, העודפים וכו'.
סמדר אלחנני: בניגוד לתקציב המדינה, לרשות לניירות ערך אין סעיף מילוט שמאפשר פעילות אם אין להם תקציב.
יוסף יצחק פריצקי: האם יש בכלל אפשרות לתקציב רבע שנתי?
יוסף יצחק פריצקי: אני לא מכיר דבר כזה.
איוור קרשנר: זה נקרא תקציב ביניים.
יוסף יצחק פריצקי: זה מוסכם על יושבת ראש הרשות?
יוסף יצחק פריצקי: אני בכל זאת מבקש לדעת מדוע לא לאשר תקציב לשנה, הרי מדובר בדבר לא פוליטי, מה גם שאנחנו נכנסים לתקופה לא קלה.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא אוהב את הרעיון לאשר תקציב רבע שנתי ולכן הייתי מעדיף לאשר תקציב שנתי.
יוסף יצחק פריצקי: האם אפשר לקבל איזשהו נייר מגברת נילי כץ בקשר לזה?
יוסף יצחק פריצקי: מדוע לא מאשרים את כל התקציב וגומרים עניין?
איוור קרשנר: משום שהתקציב הגיע באיחור ולא היתה אפשרות לבדוק אותו.
יוסף יצחק פריצקי: שוק ההון במדינת ישראל זה לא משחק, זה עסק שמגלגל סכומים ענקיים וזה בעצם מעמדנו בעולם.
החלטה: תקנות מחלות בעלי חיים (מניעת שאריות ביולוגיות)
אלי גולדשמידט: כיוון שאנחנו מנצלים את הדיונים על אגרות גם לנושאים אחרים, אני מבקש לשאול מספר דברים הנוגעים למחלת "הפרה המשוגעת".
אלי גולדשמידט: לאחרונה קראתי שבמשך שנים ארוכות היה יבוא של בשר מאירופה שחשוד במידה זו או אחרת במחלת "הפרה המשוגעת".
אלי גולדשמידט: האם אתם יכולים להתייחס לנושא הזה?
מיכל סגן-כהן: אני מציעה לשלוח לך את הירחון של השירותים הווטרינריים שיש בו דוח ממצה על הנושא.
אלי גולדשמידט: זה דבר מאוד מטריד.
אלי גולדשמידט: נכון שבמערכת הבחירות שלנו אנחנו מתעסקים עם הרבה דברים חשובים, אבל באירופה הנושא של "הפרה המשוגעת" הוא נושא שמפיל ממשלות ומדיח שרי חקלאות למיניהם.
אלי גולדשמידט: זה בהחלט נושא כבד וקשה ואני מבקש לשמוע על כך, למרות שזה לא הפורום של ועדת הכלכלה שהוא זה שנדרש לדון בנושא הזה.
מיכל סגן-כהן: אני חושבת שבשלב זה אנחנו רק יכולים להתברך במצב שבו אנחנו נתונים.
ד"ר אליעזר נילי: עד השנה האחרונה היה לנו יבוא בשר משני מקורות באירופה – מאירלנד ועגלי חלב מהולנד.
ד"ר אליעזר נילי: לאור החששות והמודעות הגבלנו את גיל הבקר המיובא מאירלנד ל-24 חודשים, שזה גיל שמבטיח שהמחלה לא תחדור עם הבקר ארצה, כי הביטוי של המחלה הוא בבקר יותר זקן – גיל חמש-שש שנים.
ד"ר אליעזר נילי: בעקבות מה שמתרחש היום באירופה, מנהל השירותים הווטרינריים החליט לאסור יבוא של בשר מאירופה.
ד"ר אליעזר נילי: יש גם בעיה של אמינות והאירופאים בעצמם קצת בפאניקה וכל אחד מרמה את השני, אבל בגלל שזוהו כבר 19 מקרים בגרמניה והגרמנים הפסיקו לאכול בשר, החלטנו שכרגע לא נייבא בשר מאירופה.
אלי גולדשמידט: העובדה שהתגלו 19 מקרים לא אומרת שום דבר, כי המחלה הזאת יכולה לקנן בגוף האדם 20 שנה עד שזה מתגלה.
ד"ר אליעזר נילי: הנושא מאוד מורכב ולכן אני גם אתייחס לניסיונות של העיתונות הבריטית והתחקיר האחרון של האינדיפנדנס שטען כאילו בריטניה הפיצה מתוך מודעות קמח בשר לארצות שונות, כאשר היא ידעה שגורם הזיהום מצוי בהן.
ד"ר אליעזר נילי: גם ישראל הוזכרה במאמר הזה ובעקבות זה מנהל השירותים הווטרינריים התראיין אתמול ברשת ב' והסביר באיזה צעדים אנחנו נקטנו.
ד"ר אליעזר נילי: אני רוצה להזכיר שמנהל השירותים הווטרינריים התקין תקנות ב-1988 שאסרו האבסה בקמחים ממעלי גרה.
ד"ר אליעזר נילי: עצרנו את כל היבוא של הקמחים ארצה ואפילו רצו לתבוע אותנו ב-W.P.O.
ד"ר אליעזר נילי: , אבל בסוף אמצו את המדיניות שלנו בכל העולם.
ד"ר אליעזר נילי: היום אנחנו אומרים שאין לנו ביטחון של מאה אחוז שהמחלה לא תגיע ארצה, אבל נקטנו בכל האמצעים – מניעת יבוא בשר, יבוא קמחים וכל האמצעים העיקריים והידועים.
ד"ר אליעזר נילי: מנהל השירותים הווטרינריים אמר שגם אם יהיה אירוע, הוא לא יהיה ברמה של התפרצות כפי שהוא קיים באירופה.
אלי גולדשמידט: האם התגלה מקרה כלשהו בישראל?
ד"ר אליעזר נילי: לא.
ד"ר אליעזר נילי: אנחנו מבצעים ניטור מאוד מאוד מחמיר.
ד"ר אליעזר נילי: לישראל יש גם בעיה של כלבת ולכן כל בעל חיים שמראה סימפטומים עצביים – אם ברמת בית המטבחיים או ברמת השדה – יש הוראה חד משמעית של מנהל השירותים הווטרינריים להעביר אותו למכון הפתולוגי בבית דגן.
ד"ר אליעזר נילי: הניטור מאוד מאוד מחמיר, יצאה הודעת רענון ואנחנו במעקב מאוד רציני.
יוסף יצחק פריצקי: יש בישראל תופעה קשה של שחיטה שחורה ולזה נועדה יחידת הפיצוח.
יוסף יצחק פריצקי: יש תופעה של שחיטה שחורה שחלקה בישראל וחלקה ברשות הפלסטינית ולכן האיש שאוכל במסעדה לא יודע אם הסטייק שלו בא משחיטה שחורה או לא משחיטה שחורה.
ד"ר אליעזר נילי: נושא השחיטה השחורה הוא נושא מורכב והוא עומד בפני עצמו.
ד"ר אליעזר נילי: היום, עיקר הבקר שמגיע לרשות הפלסטינית הוא בקר אוסטרלי שנמצא בפיקוחנו ותחת תעודות זהות שלנו.
ד"ר אליעזר נילי: זה שיש שחיטה שחורה וגם הברחה של ביצים ומוצרי חלב זה בגלל שחלק מהחקלאים שלנו משתפים פעולה.
סיימון ברנן: מאז שיחידת הפיצוח התחילה לעבוד נפתחו 1,600 תיקים נגד העבריינים שחשודים בהברחת בשר.
יוסף יצחק פריצקי: יש לכם סמכות לקנס מיידי?
סיימון ברנן: כן.
ד"ר אליעזר נילי: חד וחלק כן.
מיכל סגן-כהן: התקנות שהוועדה מתבקשת לאשר הן תקנות שבאות להסדיר בדיקות אחרות בבעלי חיים.
מיכל סגן-כהן: התקנות הללו אושרו על ידי ועדת הכלכלה ואושרה אגרה לעניין אותן תקנות בוועדת הכספים של הכנסת, אך היא אושרה עד תום שנת 2000.
מיכל סגן-כהן: עכשיו אנחנו מבקשים לאשר מחדש את האגרות והפעם ללא הגבלת זמן.
אלי גולדשמידט: אני חושב שזו דרישה מוגזמת לבקש לאשר ללא הגבלת זמן.
אלי גולדשמידט: אני חושב שטוב שתבואו פעם בשנה ותבקשו את הארכת האגרה.
יוסף יצחק פריצקי: אם הכנסת מאשרת תקציב כל שנה והטכניקה בישראל היא שאחת לשנה, לפחות בתיאוריה, בודקים את המחויבויות התקציביות, האגרות, המסים וההיטלים, אני לא חושב שצריך לחרוג במקרה הזה מהכלל הזה.
סיימון ברנן: הבעיה שלנו היא שאנחנו לא יכולים לתכנן תקציב מראש, כי התקציב של השירותים הווטרינריים בנוי על ההכנסות מהגביה הזאת.
יוסף יצחק פריצקי: אתה יכול להגיד את זה על מבני חינוך ועל כל דבר אחר.
סיימון ברנן: לחינוך יש תקציב משלו ואילו התקציב שלנו בא מההכנסות האלה.
מיכל סגן-כהן: הגבלת התקופה לגביית האגרה הוא חריג בכל האגרות.
מיכל סגן-כהן: האגרה הובאה כיתר כל האגרות של משרד החקלאות.
מיכל סגן-כהן: יש לנו הרבה מאוד אגרות ויש תקנות אגרות חקלאיות (הצמדה למדד) שנעשו באישור ועדת הכספים והן משולמות בהתאם לתקנות האמורות.
מיכל סגן-כהן: למעשה, האגרה הזאת היא היחידה שמוגבלת בזמן ואין אף אגרה שמשרד החקלאות גובה והיא מוגבלת בזמן.
טלי דולן: תקנות מס הכנסת (שיעור המס על הכנסה בעד עבודה במשמרות) קובעות זיכוי במס של 15%, מוגבל בסכום של 44 אלף שקל לחודש, כזיכוי במס לעובד שעובד במשמרת שניה ושלישית.
טלי דולן: אנחנו מבקשים להאריך את תוקף התקנות כך שיוטלו גם בשנת 2001.
אלי גולדשמידט: צו מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)(התליית תחולתם של סעיפים 4 ו-5), התשס"א-2000
טלי דולן: סעיף 4 לחוק התיאומים קובע חובת תיאום הכנסה בשל מלאי.
טלי דולן: סעיף 5 לחוק התיאומים קובע חובת תיאום מקדמות מלקוחות ומקדמות לספקים.
טלי דולן: לאור אינפלציה בשיעור אפס, אנחנו לא חושבים שראוי שהסעיפים האלה יהיו בתוקף.
טלי דולן: יש סמכות לוועדה להתלות את תחולתן ואנחנו מבקשים להתלות את התחולה ב-2001.
מאיר פרוש: צו מס הכנסה (סכום המחייב קטין בהגשת דוח)(תיקון), התשס"א-2000
טלי דולן: קטין חייב בהגשת דוח, אלא אם כן ההכנסה שלו לא מגיעה לסכום מסוים.
טלי דולן: אנחנו מבקשים להעלות את הסכום לפי שיעור עליית המדד מאוגוסט 2000, ומ-2001 הסכום יהיה 44,210 שקל.
טלי דולן: זהו תיקון טכני.
אלי גולדשמידט: צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עיבוד יהלומים או בעד מסחר ביהלומים כהכנסה)(תיקון)
טלי דולן: בצו זה מוצע להוסיף את סכום המחזור המעודכן לשנת המס 99' לפי שיעור עליית המדד.
אלי גולדשמידט: תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)(שיעורי פחת)
טלי דולן: בתקנות הללו אנחנו מבקשים להאריך את תוקף התקנות האלה, שנותנות פחת מוגדל למלונאות ולתעשייה לשנת 2001.
אלי גולדשמידט: הצעה לסדר של חבר הכנסת פריצקי - שער הירדן פרוייקטים
יוסף יצחק פריצקי: ביקשתי לקיים דיון בעניין "שער הירדן פרוייקטים" והסרתי את בקשתי משתי סיבות: א.
יוסף יצחק פריצקי: ביקשתי לקיים דיון אקולוגי והתברר לי שסיפור "שער הירדן" נידון בוועדה המחוזית לתכנון ובניה במחוז הצפון.
יוסף יצחק פריצקי: אני אמון על העניין שוועדת הכספים לא תדון בנושא כל עוד הוא תלוי ועומד, מעין סוביודיצה, בוועדה אחרת, כי אני חושב שזה לא ראוי.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבין שיש תוכנית, והיא הופקדה, והגישו התנגדויות, ויקיימו הליכי תכנון ובניה ומה שיוחלט יוחלט, ואם לא יימצא חן הנושא יבוא לכאן.
אלי גולדשמידט: על פי בקשתך, סיכמנו שוועדת הכספים תקיים דיון עקרוני ומקיף לאחר הבחירות בשאלה של ערבויות מדינה לגופים פרטיים, לא בהקשר ספציפי של "שער הירדן פרוייקטים", אלא בהקשר כולל.
סמדר אלחנני: הפניה של "שער הירדן" הגיעה זמן קצר לפני שדנו בנושא ולא היה סיפק בידי לבדוק את הכל.
סמדר אלחנני: לכן בדקתי את זה לאחר שזה אושר וכתבתי על כך תזכיר שנשלח לכל חברי הוועדה.
סמדר אלחנני: הפניה לוועדת הכספים בקשר ל"שער הירדן" מוכתרת בכותרת של "ערבות מדינה".
סמדר אלחנני: בגוף הפניה אין שום איזכור לערבות מדינה, אלא מבקשים בסך הכל פטור לפי סעיף 6(ג) של חוק יסודות התקציב, שפותר מהצגת המחויבות שיש בקשר לזה בתקציב.
סמדר אלחנני: זאת לא ערבות ולכן השאלה שלי היא אם זה כיסוי אחר.
אלי גולדשמידט: מדוע את מעירה את ההערה הזאת עכשיו?
אלי גולדשמידט: מה זה קשור?
סמדר אלחנני: אני חושבת שהציגו לא נכון את העובדות לוועדה.
אלי גולדשמידט: מדוע לא אמרת את זה כשזה נידון?
סמדר אלחנני: לא הספקתי לעשות את זה.
סמדר אלחנני: אתה מקפיד שיעברו לפחות 24 שעות בין הפניה לדיון ואילו במקרה הזה לא היו 24 שעות.
אלי גולדשמידט: האם את רוצה לומר שלא קוראים לזה ערבות, אלא התחייבות של המדינה לשפות את הב.
אלי גולדשמידט: ס.ס.ח.?
אלי גולדשמידט: אמרת את זה עניינית בזמן הישיבה.
אלי גולדשמידט: אם אני מבין נכון, חבר הכנסת פריצקי לא מתכוון רק לסיטואציה של ערבות מדינה.
אלי גולדשמידט: יש דרכי סיוע שונות – יש דרך סיוע שהיא הדרך הקלאסית של ערבות מדינה ויש דרך סיוע מהסוג הזה, שבה הב.ס.ס.ח.
אלי גולדשמידט: מתחייב התחייבות כלשהי ועל היקף מסוים המדינה אומרת שאם יידרשו לשלם היא תיתן שיפוי.
אלי גולדשמידט: מה שחבר הכנסת פריצקי מבקש זה בעצם קריטריונים לסיוע.
אלי גולדשמידט: הוא קרא לזה בשם ערבות מדינה כשם כולל ולא בהכרח ערבות מדינה במובן הטכני של המילה.
יוסף יצחק פריצקי: המדינה מתחייבת ליזמים פרטיים בצורה מסוימת ולכן במקום כלשהו צריך לקבוע קריטריונים איך עושים את זה.
אלי גולדשמידט: בעניין "שער הירדן" יש חשיפה של המדינה של 7 מיליון.
סמדר אלחנני: עד תקרה של 7 מיליון.
אלי גולדשמידט: אז החשיפה הזאת יכולה להיות בדרך של ערבות מדינה והיא יכולה להיות בדרך של התחייבות לשיפוי.
אלי גולדשמידט: על רקע זה מבקש חבר הכנסת פריצקי, ובצדק מבחינתו, לקיים דיון בשאלה מה הקריטריונים שאנחנו כוועדת כספים צריכים לשים לעצמנו כשמביאים את כספי משלם המסים כגיבוי לתהליך של יזמות פרטית.
אלי גולדשמידט: לגיטימי בהחלט לשאול למה אנחנו עושים את זה ב"שער הירדן" ולא עושים את זה במקום אחר.
אלי גולדשמידט: אין קשר בין זה לבין הטכניקה המדויקת שזו לא ערבות אלא התחייבות.
יוסף יצחק פריצקי: הואיל והפרוייקט עומד היום בפני ועדה מחוזית, כלומר עוד לא יוצא שום שקל לטובת זה, יש לנו זמן לדון בזה.
יוסף יצחק פריצקי: תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות של עמית בקופת גמל מרכזית לקצבה), התשס"א-2000
אלי גולדשמידט: הנושא הבא על סדר היום – קופת גמל מרכזית לקצבה.
אלי גולדשמידט: *בריס קופת גמל מרכזית לקצבה זה כלי שנועד לתת מענה לגופים שיש להם פנסיה תקציבית ויש להם בעיה ייחודית.
אלי גולדשמידט: בדרך כלל, כאשר יש למעביד התחייבות לפנסיה תקציבית, העובד עובד היום ובעוד מספר מסוים של שנים תהיה מחויבות למעביד – שהוא כמובן יצטרך להעריך אותה ולהיערך לקראתה – לתת לעובדים האלה פנסיה תקציבית.
אלי גולדשמידט: הרבה מהמעבידים מנהלים איזושהי עתודה לצורך ההכנה, כדי שבבוא העת יהיה להם מאיפה לשלם את הפנסיה התקציבית.
אלי גולדשמידט: הנושא הזה התחיל משני גופים - רשות שדות התעופה ורשות הנמלים והרכבות – שניהלו עתודה כזאת, כדי שבבוא העת יוכלו לשלם את הפנסיה התקציבית הזאת.
אלי גולדשמידט: עד שנת המס 98' הם היו גופים פטורים ממס והחל משנת המס 98' הם גופים חייבים במס מכוח חוק ההסדרים שסיים את הפטור שלהם ממס.
אלי גולדשמידט: בדומה, חברת החשמל – לא בגלל שינוי בחקיקה, אלא בגלל שינוי בדרך חישוב הפחת על הנכסים שלהם – עברה ממצב של פטור ממס למצב של חיוב במס.
אלי גולדשמידט: נוצר מצב שבו למעשה אם הם ימשיכו לצבור את העתודה הזאת אצלם, הרי שהיא תישחק בגלל שהרווחים עליה יהיו חייבים במס.
אלי גולדשמידט: בשעתו היתה הבטחה לגבי רשות שדות התעופה ורשות הנמלים והרכבות שהם לא ייפגעו מהחבות במס לעניין הספציפי הזה.
אלי גולדשמידט: מאוחר יותר הציע הממונה דאז על שוק ההון לאפשר גם לחברת החשמל להצטרף להסדר הזה.
אלי גולדשמידט: ההסדר מתייחס לגופים האלה בגלל האופי המיוחד שלהם.
אלי גולדשמידט: קודם כל מדובר ב-public utilities – נותני שירות לציבור הרחב – שאם למעשה היה חיוב במס, במידה מסוימת הוא היה מתגלגל חזרה אל הציבור הרחב דרך התעריפים שמשולמים על השירותים שניתנים על ידי נותני השירות, שמה שמאפיין אותם שהם נותנים שירות לכולם וכל הציבור נזקק לשירותיהם.
אלי גולדשמידט: לכן יש מן הצדק לפטור ממס, בפרט כאשר מדובר בגופים האלה, שיש להם את הנושא הייחודי של הסכמים עם הממשלה.
צבי הנדל: אם לא היתה פנסיה תקציבית והיתה קרן פנסיה, הם היו חייבים במס.
צבי הנדל: *בריס ההבדל בין קופה מרכזית לקצבה לבין קופה רגילה לקצבה הוא שבקופה רגילה יש הפרשה של העובד ושל המעביד ויש קרן פנסיה שמשלמת.
צבי הנדל: פה אנחנו מדברים על מצב שבו העמית הוא המעביד והחבות של המעביד לא נגרעת כהוא זה בגלל קיומה של קופה מרכזית לקצבה.
צבי הנדל: אם בבוא העת לא יהיה בקופה מספיק כסף לשלם את הפנסיות, עדיין עומדת החבות של המעביד לשלם את הפנסיה.
צבי הנדל: בעצם אתה אומר שהמעביד יכול לפתוח איזשהו חשבון חסכון לטובת פנסיה תקציבית.
צבי הנדל: איך אתה יכול לבדוק שזו לא קופת חיסכון לנושאים אחרים?
צבי הנדל: *בריס יש כאן שני סטים של תקנות: תקנות שהן באישור שר האוצר, שנוגעות להיבטים הטכניים של הניהול ושל הפיקוח על הקופות האלה.
צבי הנדל: כמו כן יש תקנות אחרות שנקראות תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות של עמית מקופה מרכזית לקצבה), שהן התקנות שקובעות את ההטבה המהותית במס.
צבי הנדל: ההטבה במס היא הוצאה מוכרת, כלומר השמונה ושליש יהיו הוצאה מוכרת.
אלי גולדשמידט: מה קרה עד עכשיו?
אלי גולדשמידט: *בריס למעשה עד עכשיו הם ניהלו את זה כקרן פנימית והרווחים עליה היו פטורים ממס.
אלי גולדשמידט: מה משתנה?
אלי גולדשמידט: *בריס כיוון שהגופים האלה עברו למצב של חבות במס, אם לא נאפשר את ההפרשה שלהם לקרן נפרדת, אז הרווחים על הקרן הזאת יישחקו, כי הם יהיו חייבים במס.
יעל ייטב: השינוי המהותי בתקנות האלה מדבר גם על התרת ההוצאה בניכוי, כלומר מדובר בעצם בשתי הטבות מס .
יעל ייטב: הכרה בזה כקופת גמל תאפשר פטור ממס על הרווחים וההוצאה תותר למעביד במנגנון מסוים: 81/3% בעת ההפקדה והיתרה במועד המזכה שהוא המועד שבו פורש העובד לגמלאות.
יעל ייטב: התנאים שנקבעו לגבי משיכת הכספים נגזרים למעשה מתוך הסכמי השכר, אבל קבענו שזה יהיה באנלוגיה מוחלטת למה שקורה בקרנות פנסיה.
אלי גולדשמידט: האם יש השלכה בכל ההטבה הזאת על תעריפי החשמל לצרכנים?
יעל ייטב: אין קשר לזה.
צבי הנדל: להיפך, אם לא תעשה את זה, ייתכן שזה יאלץ אותם להעלות את התעריפים.
סמדר אלחנני: העלות התקציבית של פנסיה תקציבית וכל תנאי השכר נלקחו בחשבון בחוק משק החשמל, שהוסיף לתעריף את כל העלויות.
סמדר אלחנני: מר בריס הציג את התקנה הזאת כתקנה כוללת, אך בעצם התקנה הזאת היא ספציפית לחברת החשמל.
סמדר אלחנני: הערתי על כך גם למשרד האוצר ואמרתי שצריך לעשות תקנה כוללת שתהיה אחידה, כי יש הרבה גופים שהם רשויות ציבוריות ולכן צריך לקבוע מסגרת כוללת.
סמדר אלחנני: אין כאן שום קשר לעובדים, כלומר בשביל שתהיה הפרשה נכונה לעובדים בפנסיה תקציבית, צריך בעצם להפריש 30%, שזה האומדן של כמה עולה פנסיה תקציבית.
סמדר אלחנני: לכן קבעו פה 81/3 וזה לא פוגע בעובדים, כי ההתחייבות של חברת החשמל לפנסיה תקציבית לעובדים היא מוחלטת וגורפת.
סמדר אלחנני: זאת הקלת מס לחברת החשמל ולגופים אחרים שייכנסו למסגרת הזאת.
סמדר אלחנני: אני מציעה לקבוע מסגרת כוללת.
סמדר אלחנני: בעקבות זה מועלית בעיה מאוד עקרונית והיא הפנסיה התקציבית של עובדי המדינה, כלומר איפה הקופה המרכזית לפנסיה תקציבית של עובדי המדינה.
יוסף יצחק פריצקי: מה שקרה הוא שחברת החשמל ועוד חברות מסוימות יעברו ממצב של "יחידת סמך" להיות יחידות עצמאיות.
יוסף יצחק פריצקי: כתוצאה מכך, ההתחייבות של המעביד לפנסיה התקציבית צריכה להישמר.
יוסף יצחק פריצקי: בזה אין שום חולק ועובד חברת החשמל שהתחיל לעבוד בגיל 25 והיום הוא בן 45, יש לו 20 שנה פנסיה תקציבית.
יוסף יצחק פריצקי: השאלה שלי היא איפה הכסף – אני מקווה שיהיה מצב שבו כשהמדינה מעבירה ליחידת סמך היא מעבירה כסף לאיזושהי קופה, על מנת שישתחרר כסף לשוק להשקעות לפרוייקטים.
יוסף יצחק פריצקי: האם כל זה הוא "בוכלטריה" בתוך הספר או שיש כסף אמיתי שהולך לקופת גמל, להשקעות אמיתיות בפרוייקטים?
יוסף יצחק פריצקי: הכסף הולך לקופת גמל ללא אגרות חוב מיועדות ויהיה מכרז לחברה מנהלת.
יוסף יצחק פריצקי: המכרז יהיה על דמי הניהול ועל איכות ההשקעה.
אלי גולדשמידט: אם יהיה לך מחר עוד גוף שעונה על אותם קריטריונים?
אלי גולדשמידט: אני אהיה חייב להחיל את התקנות האלה גם עליו.
אלי גולדשמידט: זאת אומרת, למרות שהיה כדאי לעשות משהו כולל, בפועל כל מי שעונה על הקריטריון שדומה לחברת החשמל, רשות שדות התעופה ורשות הנמלים והרכבות, הכלל הזה יחול עליו.
אלי גולדשמידט: בפועל יש לי רק את חברת החשמל, כי היה לנו ניסיון למצוא מנגנון שיספק את כולם.
אלי גולדשמידט: אנחנו מעוכבים שלוש שנים, בגלל שאנחנו לא מצליחים ליישר קו.
אלי גולדשמידט: נטפל קודם בחברת החשמל ואז נשפר את השאר.
יצחק כהן: אני מבקש שהתקנות האלה יחולו על כולם.
יצחק כהן: כרגע חברת החשמל מתאימה לזה, אבל צריך שיהיה ברור שאם תהיה רשות ציבורית אחרת, זה יחול גם עליה.
יצחק כהן: אני מבקש שזה יהיה אוניברסלי לכולם.
אלי גולדשמידט: זה יחול על כל מי שעונה לקריטריונים האלה.
רחמים מלול: אם יבוא תאגיד באותם קריטריונים האם הוא יצטרך אישור של ועדת הכספים?
אלי גולדשמידט: מר בריס אמר שבמקרה כזה הוא יביא את זה לאישור שר האוצר ולוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: יכול להיות שלא צריך את אישור ועדת הכספים.
יצחק כהן: אני בכל זאת מבקש לאשר משהו אוניברסלי.
אלי גולדשמידט: אי אפשר לנסח את זה כך.
יצחק כהן: אם כך אני מבקש התייעצות סיעתית.
יצחק כהן: ברשות שדות התעופה רוצים לעשות תיקונים לפני שנצרף אותם.
יצחק כהן: אני מנהל איתם משא ומתן על כך.
יוסף יצחק פריצקי: קראתי את התקנות ואני חושב שיש בעיה עם סעיף 49ג(2)(ג) לתקנות שבו נאמר: "העמית הוא חברת חשמל לישראל בע"מ".
יוסף יצחק פריצקי: מה שחבר הכנסת יצחק כהן מבקש ובצדק הוא למחוק את הסעיף הזה.
יצחק כהן: אני רוצה שזה יהיה אוניברסלי.
יצחק כהן: בשלב הזה יש התנגדות של רשות שדות התעופה ורשות הנמלים.
יצחק כהן: צריך לאפשר למי שרוצה להיכנס ומי שלא רוצה, שלא ייכנס.
אלי גולדשמידט: יש אחידות דעים בוועדה שכל מי שנמצא באותם קריטריונים צריך ליהנות מאותה הטבה.
אלי גולדשמידט: לא יכול להיות שגוף אחד יצטרך לשלם מס הכנסה וגוף שני לא, כאשר מדובר באותם גופים.
אלי גולדשמידט: עם זאת, אומר לנו מר בריס שיש עדיין ויכוחים עם גופים אחרים שעדיין לא רוצים להיכנס לקריטריונים האלה וברגע שהדבר הזה ייפתר זה יבוא לאישור שר האוצר ויכול להיות שגם לאישורנו, כדי לתת את אותן הטבות.
יצחק כהן: אני בכל זאת מציע שסעיף 49ג(2)(ג) יימחק.
יצחק כהן: אני לא רוצה שזה יהיה נקודתי לחברת החשמל.
אלי גולדשמידט: מה יקרה אם סעיף זה יימחק?
אלי גולדשמידט: אנשי רשות שדות התעופה ורשות הנמלים והרכבות יחשבו שאני עשיתי להם שוד, כי הבטחתי להם שלפני שאני אכלול אותם אני אדבר איתם ואני אגיע איתם להסכמה.
יצחק כהן: אז תגמור קודם גם איתם ואז תבוא אלינו.
יצחק כהן: אבל אז חברת החשמל יהיו מעוכבים.
יצחק כהן: אני עובד על זה כבר שלוש שנים.
אלי גולדשמידט: אין סיבה שרשות שדות התעופה תחזיק את חברת החשמל כבת ערובה.
יצחק כהן: בכל מקרה אני לא חושב שצריך לתקן תקנה נקודתית, אלא זה צריך להיות אוניברסלי לכולם - נר לאחד, נר לכולם.
יצחק כהן: לא ייתכן שזה יהיה רק לחברת החשמל.
אלי גולדשמידט: אם נמחק עכשיו את הסעיף הזה, אנחנו נכנסים לבעיה עם שתי רשויות שלא הובאו עתה לדיון ואנחנו כופים עליהם הר כגיגית, דבר שהם אולי לא רוצים בו.
יצחק כהן: ירצו יאכלו, לא ירצו לא יאכלו.
אלי גולדשמידט: מצד שני, אם לא נאשר את התקנות כלשונן, אנחנו נפגע בחברת החשמל שעושה את הדבר שהיא צריכה לעשות.
אלי גולדשמידט: לכן אני מציע לאשר את התקנות כפי שהן ואפשר יהיה לקיים במועד אחר דיון עם נציגי רשות שדות התעופה ורשות הנמלים יחד עם מר בריס ולשמוע מהם מדוע הם לא מוכנים להסדר הזה ואולי אפילו לנסות לכפות עליהם את הדבר הזה.
אלי גולדשמידט: אני מקווה שעד אז נגיע להסכם איתם.
יצחק כהן: התפקיד של ועדת הכספים הוא לעשות דברים כלליים ולא משהו נקודתי.
אלי גולדשמידט: אני מבקש להעמיד את התקנות ללא סעיף 49ג(2)(ג), כפי שהציע חבר הכנסת כהן, להצבעה.
אלי גולדשמידט: בעד – 3
אלי גולדשמידט: החלטה: התקנות אושרו כפי שהוגשו לוועדה על ידי שר האוצר.