GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: האם אתה יכול להגיד משהו על האמבולנסים?
אלי גולדשמידט: אני מבקש שקט.
אלי גולדשמידט: עדיין לא נעלתי את הישיבה.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לשמוע את התגובה לגבי נושא האמבולנסים.
אל"מ א' גרוס: אנו עושים את המכסימום הכי מהיר והכי טוב שאפשר לעשות.
אל"מ א' גרוס: עשינו אמבולנס אב טיפוס של אמבולנס, שעבר תהליך פיתוח ארוך מאד.
אל"מ א' גרוס: כשגמרנו את האמבולנס הזה, כשדיגַמנו אותו כבר עם כל הציוד עליו, התברר שיש חריגה במשקל.
אל"מ א' גרוס: משקל המיגון עם הציוד שאמבולנס ומד"א צריכים לאמבולנס הזה, צריך לעבור גם תקנות של משרד התחבורה וזה הליך ארוך מאד.
אל"מ א' גרוס: רק השנה, לפני שנה, בשנת 2000, גמרנו תהליך של אב טיפוס של אמבולנס, ועכשיו אנו נכנסים- - -
ח' גרופר-שגיא: אתם לא גמרתם אותו.
ח' גרופר-שגיא: הוא לא תקין.
ח' גרופר-שגיא: הוא בפיקוד דרום, והוא לא תקין.
ח' גרופר-שגיא: הוא גם סילף לשר הביטחון.
אלי גולדשמידט: האם את תמשיכי לדבר, כאשר אני מבקש ממך להפסיק?
ח' גרופר-שגיא: לא.
אל"מ א' גרוס: הפרוייקט הזה נמצא אצלי, ולא אצל חנה גרופר-שגיא.
אלי גולדשמידט: תמשיך לדבר איתי, ולא עם חנה גרופר-שגיא.
אל"מ א' גרוס: יש עוד תקציב לשמונה אמבולנסים נוספים.
אל"מ א' גרוס: אמבולנס אחד נגמר השבוע הזה, והוא גמר את הרישוי.
אל"מ א' גרוס: הוא גומר את הכל השבוע הזה.
אל"מ א' גרוס: זה האמבולנס השני, ויש עוד שמונה אמבולנסים שמתוכננים עכשיו בדרך.
אלי גולדשמידט: מתי, להערכתך, הם יהיו בשטח?
אל"מ א' גרוס: האמבולנסים האלה יהיו תוך 4-5 חודשים.
אלי גולדשמידט: באיזה קצב?
אלי גולדשמידט: האם זה בקצב של אמבולנס או שני אמבולנסים כל חודש?
אל"מ א' גרוס: הקצב הוא שלוקח לעשות את האמבולנסים האלה במהלך 4-5 חודשים.
ח' גרופר-שגיא: ברצוני לומר, שהפרוייקט הזה התחיל לפני שנתיים וחצי.
ח' גרופר-שגיא: מר אבי גרוס, שנמצא פה, אף פעם לא התעסק בפרוייקט הזה.
ח' גרופר-שגיא: אדרבא, הוא היפנה אותי ליובל אנגל.
ח' גרופר-שגיא: היום, הוא יכול להגיד שהפרוייקט אצלו.
אלי גולדשמידט: אני, אישית, לא מכיר אף אחד משניהם.
ח' גרופר-שגיא: בסדר.
ח' גרופר-שגיא: ברמה העקרונית, ברמה העניינית, אב הטיפוס הגיע - האמבולנס.
ח' גרופר-שגיא: אני אישית גייסתי את התרומות להביא את האמבולנסים האלה, שני האמבולנסים, ולרכוש אותם מארצות-הברית, ומדובר במרכבים מיוחדים כפי שפיקוד העורף ביקש ממני.
ח' גרופר-שגיא: הגעתי והבאתי אותם.
ח' גרופר-שגיא: אמרו לי, ויש לי פה מסמך, שתוך ארבעה חודשים אב הטיפוס יסתיים.
ח' גרופר-שגיא: בעצם, אב הטיפוס הסתיים בימים האלה, כי לאמבולנס השני הם קוראים "אב הטיפוס".
ח' גרופר-שגיא: אב-הטיפוס השני - ואינני יודעת איך לקרוא לו: הראשון או השני - גם כן עבר איזו שהיא קוסמטיקה במשקלים על מנת שיעבור את הרישוי.
ח' גרופר-שגיא: נוצר מצב, שכבר מאוגוסט העבירו כסף לפיקוד העורף, והכסף שוכב אצלם.
ח' גרופר-שגיא: כמובן ששום דבר לא זז.
ח' גרופר-שגיא: בפיקוד דרום האמבולנס השני היה מיועד לנצרים ברמה העקרונית.
ח' גרופר-שגיא: היום, הם מקבלים הודעה דראסטית שבכלל, בגלל כל האירועים, הוא כבר לא מגיע לנצרים אלא לעופרה.
ח' גרופר-שגיא: מי קבע?
ח' גרופר-שגיא: מי החליט?
ח' גרופר-שגיא: זה בכלל בניגוד לכל ההסכמים.
ח' גרופר-שגיא: אלוף פיקוד העורף לא שאל את אלוף פיקוד דרום, כפי שהיה צריך לעשות.
ח' גרופר-שגיא: בקיצור, זה בלאגן אחד שלם.
י' ורדי: תני לרמטכ"ל לעסוק בזה
ח' גרופר-שגיא: לגבי הרכבים הבאים, בקצב הזה גם בעוד ארבעה וחמישה חודשים הם לא יהיו פה.
אלי גולדשמידט: מה אני צריך לעשות?
ח' גרופר-שגיא: נשב עם מר יוסי ורדי ועם פיקוד העורף ופיקוד דרום, ואולי נגמור את הדברים בצורה יותר נינוחה.
אלי גולדשמידט: זו הצעה טובה.
ד' קוטלר: מי זה "נשב"?
ח' גרופר-שגיא: נציגת ממשלה שדאגה לשני האמבולנסים, ואתה התנגדת להם - מד"א.
ד' קוטלר: את מי את מייצגת?
ח' גרופר-שגיא: אינני מייצגת את מד"א.
ח' גרופר-שגיא: אני יושבת עם יוסי ורדי.
ד' קוטלר: הדברים שאת אמרת כאן לא מייצגים אותנו.
ח' גרופר-שגיא: התנגדת לאמבולנסים ממוגנים, ויש מסמכים, וגם משרד הבריאות התנגד להם.
ד' קוטלר: מי זאת?
ד' קוטלר: מה הקשר בכלל?
ד' קוטלר: את מי את מייצגת פה?
ח' גרופר-שגיא: התנגדתם.
ח' גרופר-שגיא: אני מייצגת כרגע את הציבור במדינת ישראל.
ח' גרופר-שגיא: אני נציגת ממשלה.
ד' קוטלר: האם את נציגת ציבור פה?
ד' קוטלר: זה כדי שאני אדע.
ד' קוטלר: אני לא ידעתי.
ח' גרופר-שגיא: בדיוק.
ח' גרופר-שגיא: כל המטרה שלי היא, שיהיו אמבולנסים.
ד' קוטלר: חנה גרופר-שגיא, אין לי בעיה עם המטרות שלך, אבל שיהיה ברור שאת לא מייצגת את מד"א.
ח' גרופר-שגיא: קטונתי מלייצג ארגון שלא רצה אמבולנסים ממוגנים מפני ירי.
ד' קוטלר: אל תתקפי את פיקוד העורף בשם מד"א.
ח' גרופר-שגיא: את פיקוד העורף אני תוקפת כנציגת ממשלה.
ח' גרופר-שגיא: אני נציגת ממשלה במועצת מד"א.
ד' קוטלר: את לא מייצגת את מד"א.
אלי גולדשמידט: למה התנגדתם לאמבולנסים ממוגנים?
ד' קוטלר: תפישת ההפעלה היתה אחרת, וחנה גרופר-שגיא הביאה אותה לדיון בתוקף תפקידה הקודם כסגנית נשיאת מד"א או נשיא מד"א בפני דירקטוריון מד"א שהחליט לאשר זאת זה בשעתו, למרות שהדרג המקצועי במד"א חשב שזה לא היה הזמן להצטייד באמבולנסים הממוגנים.
ד' קוטלר: הדרג המקצועי במד"א החליט, על-פי לוחות הזמנים שהיא דיברה עליהם, להצטייד באמבולנסים ממוגנים.
אלי גולדשמידט: אם כך, אין טענה למד"א.
אלי גולדשמידט: הדירקטוריון קיבל את מה שאת ביקשת.
ח' גרופר-שגיא: מד"א כרגע איננו נושא לביקורת.
ד' קוטלר: את לא מייצגת את מד"א, וזה הכל.
אלי גולדשמידט: היא לא אמרה שהיא מייצגת את מד"א.
ד' קוטלר: היא יושבת פה כנציגת ממשלה במועצת מד"א.
ח' גרופר-שגיא: ודאי, אני נציגת ממשלה במועצת מד"א.
ד' קוטלר: היא איננה מייצגת את מד"א בשולחן הזה.
ח' גרופר-שגיא: מה הבעיה שלך?
אלי גולדשמידט: היא אמרה, שהיא איננה מייצגת את מד"א.
אלי גולדשמידט: רבותי, לדעתי, אנו נכנסים לפינות שלא שייכות לעניין.
ח' גרופר-שגיא: הבעיה היא הכספים.
ח' גרופר-שגיא: יש לסגור זאת עם יוסי ורדי.
אלי גולדשמידט: אני מציע, שתעבדו יחד.
אלי גולדשמידט: תראו מה אפשר לעשות.
אלי גולדשמידט: אני חושב, שאין מישהו שחולק על כך שאמבולנסים ביש"ע צריכים להיות אמבולנסים ממוגני ירי.
י' ורדי: מי פנה אליהם בכלל?
י' ורדי: למה אתה עכשיו מתקיף אותו?
נחום לנגנטל: האם הוא לא צריך להבין שיש בעיות?
נחום לנגנטל: האם הוא לא מבין?
י' ורדי: הוא לא יודע.
נחום לנגנטל: אם לא תדעו לעשות זאת בתקנות לגבי אמבולנסים ומשרד הרישוי בנושא של איך לאשר אוטובוסים וכו'- - -
ש' גמבשו: אין תקציב.
נחום לנגנטל: מה זה "אין תקציב"?
ש' גמבשו: אבל, זה חוק.
נחום לנגנטל: אין דבר כזה "אין תקציב".
נחום לנגנטל: זו תשובה שלא תהיה.
ח' גרופר-שגיא: יש תקציב.
ח' גרופר-שגיא: הכסף שוכב.
נחום לנגנטל: אם זה מה שתרצו, יהיה תקציב.
נחום לנגנטל: זה יעבור דרך חקיקה.
י' ורדי: למה אתה מתנפל?
י' ורדי: הוא לא שמע שיש בעיה, ואתה כבר תוקף אותו.
י' ורדי: הוא בכלל לא יודע שיש בעיה.
י' ורדי: אף אחד לא פנה אליו.
ש' גמבשו: אינני איש צבא.
ע' סבירסקי: פעם ראשונה הוא שומע את הבעיה.
אלי גולדשמידט: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
אלי גולדשמידט: הנושא הראשון על סדר היום צו לעידוד השקעות הון – קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק.
אלי גולדשמידט: מדובר בהארכה נוספת של האישורים הזמניים לפי חוק עידוד השקעות הון לאזורי עדיפות, בעיקר בצפון.
אלי גולדשמידט: ראיתי שיש הודעה של היועץ המשפטי לממשלה שמסתייגת מהמשך הדברים, אבל בנסיבות העניין ומכיוון שעתה ערב בחירות ותהיה ממשלה חדשה, עדיף שהמצב הזה יימשך.
גבי גולן: היועץ המשפטי מציע לשקול הארכת הצו לפחות משישה חודשים.
גבי גולן: צריך לעשות חשבון פשוט - יש עכשיו בחירות ותהיה הרכבת ממשלה, יהיה העניין של אישור התקציב, חגים וכו'.
גבי גולן: כלומר, הממשלה לא תוכל תוך חודש לעשות מפה חדשה.
אלי גולדשמידט: בנסיבות העניין נראה לי שנשאר במסגרת אישור לשישה חודשים.
אלי גולדשמידט: אני חושב שאחת הפעולות האחרונות של ועדת הכספים הזאת לפני הבחירות לראש הממשלה צריכה להיות שהיא קוראת לממשלה החדשה, שאחת המשימות הראשונות שלה תהיה לקבוע אחת ולתמיד את העניין באופן קבוע ולהפסיק את התהליך של הארכות זמניות, שהוא תהליך לא תקין מבחינה קונסטיטוציונית והוא יוצר אי נוחות בקרב היועצים המשפטים ובצדק.
אלי גולדשמידט: למרות פניית היועץ המשפטי לממשלה לשקול את קיצור התקופה, הואיל שפרקטית אנחנו מבינים שבגלל תהליך כניסת הממשלה החדשה, כשהתקציב עוד לפניה וכן החופשות של החגים, אנחנו נגיע ממילא לתום ששת החודשים.
אלי גולדשמידט: לכן אין טעם שאנחנו נאריך את זה במקרה הקונקרטי הזה לפחות משישה חודשים.
חביבה כהן: אני רוצה לתקן – אנחנו מאריכים כעת את תוקפם של אזורי עדיפות לאומית בשבעה חודשים, משום שהתוקף יפוג בסוף ינואר.
אנה שניידר: זה יהיה עד ה-31 באוגוסט.
גבי גולן: זה תמיד הוארך עד אוגוסט, כי כך זה נוח למרכז ההשקעות.
אלי גולדשמידט: עשינו את זה כבר מספר פעמים, הואיל שהממשלה טרם קיבלה החלטות סופיות.
אלי גולדשמידט: אני מבקש לאשר את צו לעידוד השקעות הון.
אלי גולדשמידט: בעד – הרוב החלטה: צו לעידוד השקעות הון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק), התשס"א-2001, אושר.
אלי גולדשמידט: תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דוח)(תיקון מס' 2)(תיקון)
אלי גולדשמידט: הנושא הבא – תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דוח)(תיקון).
יעל ייטב: בתום שנה אנחנו נוהגים לעדכן את תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דוח).
יעל ייטב: בתקנות האלה יש תקרות לסוגי הכנסה שונים, כאשר הכנסה שהיא מתחת להכנסה שנקובה באותה תוספת פטורה מהגשת דוח.
אלי גולדשמידט: זה היה אמור להשתנות בצורה דרמטית ברפורמה, אך מכיוון שלא התקבלה הרפורמה אנחנו בעצם מעדכנים את התקרות לפי המדד – עליית המדד של אוגוסט 99' עד אוגוסט 2000 שהיה 1.04%.
אלי גולדשמידט: לפיכך זה מעלה את התקרה מ-480 אלף ל-490 אלף.
יעל ייטב: התקרה של 250 אלף נשארה, בגלל עיגול סכומים.
אלי גולדשמידט: זה נראה לי טריוויאלי לחלוטין ואפשר לאשר את התקנות.
יעל ייטב: הנושא השני גם קשור לאותן תקנות פטור מהגשת דוח.
יעל ייטב: ישנה שם איזושהי חובה לדווח בקשר לכספים שנמצאים בפיקדון של תאגיד חוץ.
יעל ייטב: רצינו לדחות את זה בשנת 2000 מחובת הדיווח ואנחנו רוצים להאריך את זה לשנה נוספת.
יעל ייטב: מכל מיני סיבות שכרוכות בעיקר בהתארגנות לזה וכו', הוחלט לדחות את מועד התחולה של ההוראה הזאת.
יעקב ליצמן: מתי התחילו עם התקנה הזאת?
יעקב ליצמן: יעל ייטב: למיטב זכרוני זה היה ב-99', אבל היא עדיין לא בוצעה, כי נתנו פטור ב-99' וגם ב-2000.
יעקב ליצמן: עכשיו אנחנו מבקשים להאריך את זה לעוד שנה.
סמדר אלחנני: היה צריך לעשות את זה עם הרפורמה במט"ח.
יעקב ליצמן: מדוע החליטו על כך אם ידעו שבמשך שלוש שנים לא יעשו את זה?
יעל ייטב: יש לנו delay בהתארגנות לאחר הרפורמה במט"ח.
יעל ייטב: לא יישרנו קו בכל התקנות ובכל הפטורים ובכל חובות הדיווח וכו'.
יעל ייטב: לכן לא ראינו מקום להתחיל ליישם רק את זה.
יעל ייטב: תיקנו את זה, כדי שתהיה לנו אפשרות, אבל ככל שאנחנו רואים את ההתקדמות של זה, אמרנו שלא מתאים עכשיו להתחיל להחיל את זה בשנה הזאת.
יעל ייטב: כמובן שאם תהיה רפורמה זה ישנה את כל התמונה.
אלי גולדשמידט: הוועדה מאשרת את תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דוח)(תיקון), התשס"א-2001.
גבי גולן: "שער הירדן" הוא פרוייקט משותף ליזמים ישראלים וליזמים ירדניים.
גבי גולן: הפרוייקט הזה מקודם מזה ארבע-חמש שנים, כאשר ממשלת ישראל וממשלת ירדן תומכות בפרוייקט הזה.
אלי גולדשמידט: מה מהות הפרוייקט?
גיל דקל: פרוייקט "שער הירדן" הוא הקמה של אזור סחר חופשי פרטי משותף לישראל ולירדן.
גיל דקל: למעשה זה אמור לייצר מקומות תעסוקה משני צדי הגבול.
גיל דקל: אזור דרום מזרח בקעת בית שאן הוא אזור בעייתי מבחינת תעסוקה וגידול כלכלי, ולמעשה פרוייקט "שער הירדן" מהווה עוגן כלכלי לדרום מזרח בקעת בית שאן.
גיל דקל: הרעיון הוא להקים אזור תעשיה, שכבר הוקם למעשה משני צדי הגבול עם גשר שמחבר ביניהם, וליצור את הפעילות הכלכלית המשותפת כשהאזור הזה הוא אזור סחר חופשי ויש לו הסכמי סחר מיוחדים עם ארצות הברית שמאפשרים ייצור באזור הזה וייצוא לארצות הברית ללא מכסים וללא מכסות.
גיל דקל: האזור נהנה, לפחות בצד הירדני, מהטבות מס מפליגות.
אלי גולדשמידט: מבחינת הצד הישראלי יש את הטבות המס של בקעת בית שאן.
גיל דקל: הרעיון הזה הוא בשיתוף פעולה עם מועצה אזורית בקעת בית שאן, עיריית בית שאן הקיבוצים והמושבים בסביבה, כדי לאפשר הזדמנויות תעסוקתיות לתושבים באזור באמצעות יצירת מקומות תעסוקה.
אלי גולדשמידט: איזו סוג פעילות אמורה להיות שם?
גיל דקל: יש שם בעיקר תעשיה שמיועדת לייצוא לארצות הברית.
אלי גולדשמידט: היכן בדיוק נמצא הפרוייקט הזה?
גיל דקל: מדובר באזור שנמצא מול קיבוץ טירת צבי.
גיל דקל: האדמות שם הן אדמות חקלאיות של טירת צבי.
גיל דקל: כמובן שאנחנו עושים את הפעילות הזה במשותף עם קיבוץ טירת צבי.
גיל דקל: למעשה הפרוייקט הזה מייצר מקומות עבודה בבקעת בית שאן בנושא של הסדרי המעבר – מכס וביטחון – וכן כל אותם צרכים של חברות בינלאומיות, בעיקר מדרום מזרח אסיה, שצריכות את תכנת המחשבים, את מהנדס הייצור, את מפקח הייצור מהצד הישראלי ורוצות לעבוד עם הבנק הישראלי וחברת הביטוח הישראלית.
אלי גולדשמידט: מה היקף החשיפה מבחינת ביטוח סיכוני סחר חוץ?
גבי גולן: הביטוח מתבצע על ידי הב.ס.ס.ח.
גבי גולן: כאשר המדינה תעמיד שיפוי לב.ס.ס.ח.
גבי גולן: במקרה של סיכונים.
גבי גולן: למעשה אנחנו מזהים את הסיכון העיקרי של היזמים בכך שבגין תנאים מדיניים הפרוייקט הזה לא יוכל להתאכלס ולממש את עצמו בשלב א'.
אלי גולדשמידט: רק על זה חל הביטוח?
גבי גולן: הסיכון מתחלק בין היזמים ובין הממשלה – 70% ממשלה ו-30% יצרנים.
גבי גולן: הביטוח מוגבל ל-7 מיליון דולר, כאשר הביטוח יכול להיות מופעל רק שנתיים לאחר סיום 37 אלף מטר בנוי של רצפה.
גבי גולן: כלומר, אם היזמים סיימו את הבניה של שלב א' והם מציעים את המבנים ליזמים - שכן כל הפרוייקט מיועד לבניה להשכרה, דהיינו היזמים בונים ומשכירים את המבנים ליזמים – ולאחר שנתיים החברה תאמר לממשלה שיש לה 37 אלף מטר רצפה, רק אז הביטוח יכול להיות מופעל.
צבי הנדל: מי היזמים?
גיל דקל: יש למעשה חברה משותפת ישראלית-ירדנית.
גבי גולן: מימוש הביטוח יכול להיות לכל המוקדם 24 חודשים מיום ההשלמה.
גבי גולן: במידה שהיזמים לא יוכלו להשכיר לפחות 50% של השטח הבנוי, רק אז הם יוכלו לפנות למימוש.
גבי גולן: זה אומר שאם השכירו פחות ממחצית מאותם 37 אלף מטר, כלומר כ-17 אלף מטר, רק אז הם יכולים להפעיל את הפוליסה.
אלי גולדשמידט: יכול להיות מצב שבאופן מלאכותי ידאגו לכך שרק 40% מהשטח יושכרו.
גבי גולן: אם יהיה מצב של מימוש הפוליסה הנכסים עוברים למדינה.
אלי גולדשמידט: כלומר אתה מאמין שתהיה פה התנהגות עסקית רגילה.
גבי גולן: מעבר לזה, היזמים השקיעו עד עכשיו כ-10 מיליון דולר ולכן אפשר לסמוך עליהם.
גבי גולן: לפרוייקט הזה יש חשיבות רבה מבחינת היחסים הדו-צדדיים בין ישראל לירדן.
גבי גולן: גם ממשלת ירדן וגם ממשלת ישראל רואים חשיבות בהמשך הפרוייקט ולכן פעלנו בצעד הבלתי שגרתי הזה ואנחנו מבקשים את אישורה של ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: האם יש מניעה לקיים את הדיון הזה שלא בנוכחות החשב?
גבי גולן: אני מציע שבמידה ותהיה למישהו מהנוכחים כאן שאלה שתישאר בלי תשובה יגיע לכאן החשב כדי להשיב.
צבי הנדל: אילו מקומות עבודה יתווספו לאזור באמצעות הפרוייקט הזה?
גיל דקל: תושבי בקעת בית שאן תומכים בפרוייקט הזה, כי זה לתועלת המקום.
גיל דקל: בנובמבר 96' העברנו חקיקה בקונגרס האמריקני שייצוא ספציפי באזור הזה לארצות הברית יהיה ללא מכסים ובלבד שבין 8 ל-11% ערך מוסף יובא מהצד הישראלי.
גיל דקל: זה אומר שאפשר לומר שסך כל הישראלים המתוכננים להיות מועסקים אם באופן ישיר ואם באופן עקיף, כדי לייצר את אותו ערך מוסף של לפחות 8%, חייב לבוא על פי חוק מישראל.
גיל דקל: מעבר לזאת, אם תיקחו למשל את קיבוץ טירת צבי, שהוא הקיבוץ הקרוב ביותר לאזור הזה, אזי הקיבוץ מתפרנס מהפרוייקט הזה אם על ידי מכירת מוצרים של מפעל הבשר שלהם "טיב צבי", אם על ידי שירותי קייטרינג וכד'.
גיל דקל: פרוייקט בהיקף כזה מניע את הצרכים של האזור הזה במתן שירותים, בשירותי הסעדה, בנקאות, ביטוח וכו'.
גיל דקל: כבר היום אנחנו מעסיקים אנשים מבית שאן שעובדים עבורנו במקום הזה.
אלי גולדשמידט: האם אתה יכול לנקוב במספר מקומות עבודה שיתווספו לתושבי האזור הזה אם באופן ישיר ואם באופן עקיף?
גיל דקל: אנחנו מדברים על 1,500 מקומות תעסוקה בצד הישראלי.
גיל דקל: 100 אנשים יועסקו בעבודה ישירה בפרוייקט, מלבד אנשי אבטחה, ביטחון ומכס.
גיל דקל: מעבר לזה, אנחנו מעריכים שלעוד 700 איש תהיה תעסוקה ישירה במתן שירותים לפרוייקט.
גיל דקל: שאר היקף התעסוקה הם אנשים שייצרו את אותו ערך מוסף, מכיוון שהתעשיות שמגיעות לפרוייקט הזה הן תעשיות מדרום מזרח אסיה, שחייבים לקחת את ה-8 עד 11% מהצד הישראלי.
אלי גולדשמידט: איזה סוג של תעשיות יהיו שם?
גיל דקל: יהיה מפעל להרכבת מוניטורים מטיוואן, יהיה מפעל מגרמניה שמרכיב גנרטורים ועוד.
אלי גולדשמידט: המפעלים שאתה מציין הם כבר בהליכים מתקדמים של כניסה?
אלי גולדשמידט: אני מבין שהאינסנטיב שלהם זה ההטבה המיוחדת כלפי האמריקנים בפעילות שם.
גיל דקל: האינסנטיב שלהם הוא שזה המקום היחיד במזרח התיכון שיאפשר הבאת ישראל וירדן לנקודה גיאוגרפית אחת, כי למשל מפעל מוניטורים מטיוואן אומר שהוא לא רוצה לעבוד עם בנקים ירדניים, אלא עם בנקים ישראלים.
אנה שניידר: אם המפעל הזה הוא בתחום מדינת ישראל, מדוע בעצם היה צריך לקבל היתר מיוחד מארצות הברית כדי לפטור ממכסים?
אנה שניידר: הרי אם מקורו של מוצר הוא בישראל, ממילא לפי ההסכמים עם ארצות הברית יש לו את הפטורים האלה.
גיל דקל: אין לירדן הסכם סחר חופשי עם ארצות הברית.
גיל דקל: הפרוייקט הזה נמצא באמצע – משני צדי הגבול – ולכן ב-96' ביקשנו מהאמריקנים להרחיב את הפטור ממכסים לאזור הספציפי הזה.
גיל דקל: זה לא יכול להיות בכל מקום, אלא זה יכול להיות רק במקום שיש חיבור לישראל.
גיל דקל: חבר הכנסת הנדל שאל איך זה מבטיח תעסוקה בצד הישראלי, והתשובה לכך היא שהחוק הזה מכתיב 8 עד 11% ערך מוסף מהצד הישראלי.
אלי גולדשמידט: אני מבקש מכל מי שקשור לפרוייקט לצאת בשלב זה מהחדר.
נחום לנגנטל: זה פרוייקט חשוב ביותר שהתחילו בו למעשה עוד בתקופתו של רבין ז"ל.
נחום לנגנטל: זה קיבל דחיפה מאוד גדולה בזמן ממשלת נתניהו וזה נמשך גם בממשלה הזאת.
נחום לנגנטל: אם אנחנו חפצי שלום עם ירדן, אין ספק שרק פרוייקטים מסוג כזה יכולים לקדם את השלום.
נחום לנגנטל: לדאבוני הפרוייקט המשותף עקבה-אילת תקוע בגלל הצד הישראלי – גם בגלל הממשלה וגם בגלל הארגונים הירוקים.
גבי גולן: עכשיו זה תקוע בגלל הצד הירדני.
נחום לנגנטל: אחד הדברים שיכולים לקדם את בית שאן באופן אמיתי ולא בצורה מלאכותית, זה הפרוייקט הזה, אם באמת יהיה שם פרוספריטי.
גבי גולן: חלק ממנו הוא בהפרטה.
סמדר אלחנני: דבר נוסף – לוח הזמנים כאן הוא קצר מדיי.
סמדר אלחנני: בעסקים כאלה, 24 חודשים, כאשר יש משק שנתון לתנודות מדיניות, זה מעט מדיי בשביל להעריך כדאיות כלכלית של פרוייקט.
סמדר אלחנני: לכן אולי כדאי לעשות מדרגות – רבע במדרגה הזאת, חצי במדרגה הבאה ושלושת רבעי במדרגה הבאה.
גבי גולן: לגבי העלות – יש כאן נושאים של ביסוס, נושאים של ריכוז וכו'.
גבי גולן: כידוע הב.ס.ס.ח.
גבי גולן: בחלקו מופרט וחלק לא מופרט ומי שמבצע את הביטוח זה החלק הלא מופרט, כך שאין טעם לעשות מכרז.
אלי גולדשמידט: מי בעד לאשר מתן התחייבות לערבות מדינה ל"שער הירדן פרוייקטים"?
אלי גולדשמידט: בעד – הרוב
יעקב ליצמן: בישיבה הקודמת שמעתי שחבר הכנסת חיים כץ טען שלא נוהל משא ומתן עם אנשי רפא"ל.
יעקב ליצמן: באותה ישיבה ביקשתי לדחות את אישור המימון בשבועיים, כדי לאפשר לאוצר לנהל עם העובדים משא ומתן.
יעקב ליצמן: אני מבקש לשמוע אם התקיים משא ומתן כזה ואיפה עומדים הדברים.
חיים כץ: אנחנו מדברים בהסכם שיהפוך לסמן ימני במשק.
חיים כץ: שמעתי אתמול את נאוה קרמר שאמרה שזה לא יהווה תקדים במדינה, אך לדעתי היא טועה.
חיים כץ: אנחנו מדברים על הסכם שעלותו 4.7 מיליארד שקל ל-1,500 איש, שכל גורמי השלטון במדינה, להוציא ראש הממשלה, התנגדו לו.
חיים כץ: האוצר והרשות התנגדו לזה לאורך כל הדרך.
חיים כץ: הם לא התנגדו להסכם, אבל הם התנגדו לסכומים.
רונית בראון: ב-17 לדצמבר הועברה לעובדים, בעקבות סיכום כלכלי, טיוטה משפטית להערותיהם.
רונית בראון: עד היום לא קיבלנו מהם תגובה לטיוטה הזאת.
רונית בראון: ברגעים אלה ממש העובדים מגיעים לאוצר על מנת לפתור את המחלוקות שעוד קיימות.
חיים כץ: אני לא רוצה לנצח את העובדים ולא רוצה להפר הסכמים, אבל שהאוצר ידע שהוא צריך לסיים איתם.
חיים כץ: תקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (כספים)(תיקון מס' 2)
שמוליק שם-טוב: אנחנו נמצאים שבועיים לפני סגירת המכרז לערוץ מסחרי חדש, הערוץ השלישי.
שמוליק שם-טוב: חלק מההכנות למכרז זה התקנות שמוציא השר וכלולים בהן שלושה תיקונים.
שמוליק שם-טוב: אנחנו נביא תקנות שמתייחסות לרדיו, אבל זה לא נכלל בתקנות הללו.
שמוליק שם-טוב: ההנחה של כל המשרדים – משרד התקשורת, משרד האוצר, משרד המשפטים ושלנו – היא שבתנאי תחרות כאלה מן הראוי להוריד את התמלוגים.
שמוליק שם-טוב: ההסכמה היא להוריד את גובה התמלוגים ל-4%.
שמוליק שם-טוב: התיקון השלישי – הסרת המגבלה שחלה על בעלי זיכיון באשר לשיעור עמלת הפרסום שניתן לקזז מבסיס ההכנסות לחישוב תמלוגים.
שמוליק שם-טוב: זה אומר שלזכיינים יהיה מותר להפחית מהעמלות שהם משלמים למשרדי הפרסום 15%, כאשר בפועל הם משלמים כ-21%.
שמוליק שם-טוב: אנחנו חושבים שהתיקון הזה מתבקש, כדי להוריד להם את הסך שהם משלמים.
שמוליק שם-טוב: אנחנו מעריכים שהערוץ השלישי יעלה לאוויר בסביבות נובמבר-דצמבר 2001.
שמוליק שם-טוב: כמובן ששני התיקונים הראשונים יחולו רק מרגע עלות הערוץ השלישי לאוויר.
שמוליק שם-טוב: את התיקון השלישי, שמדבר על תשלום עמלות בדיוק בסכום המדויק, אנחנו רוצים להחיל כבר מעכשיו, משום שהוא תיקון טכני שיחול גם על הערוץ השני.
חיים זמל: אנחנו רוצים לברך את משרד האוצר שמשתתף במאמץ הזה, כי ברור לכולם שערוץ 2 לפחות, הולך לשנתיים קשות – 2002 ו-2003 – ואנחנו מאוד מעריכים את זה שהאוצר מבין את זה.
חיים זמל: זה מתייחס קודם כל להחלטה להוריד את התמלוגים מ-8% ל-4%, כי זה בהחלט יעזור להקטין את ההפסדים.
חיים זמל: זה טוב שהמדינה משתתפת עכשיו, כי היא נהנתה כל השנים ועכשיו הגיע תורה גם להשתתף.
חיים זמל: קיבלנו את זה.
חיים זמל: בג"ץ כבר הכריע שזו הנחת הינוקא שמגיעה להם.
חיים זמל: יש לנו בעיה עם החצי השנה הנוספת.
חיים זמל: אין ויכוח שלגבי הערוץ השני הגנת הינוקא היתה לשנה.
חיים זמל: אין ויכוח גם על זה שהכנסות הזכיינים בשנה הראשונה היו 372 מיליון שקל.
חיים זמל: השאלה עכשיו היא מה יהיו הכנסות הזכיינים בערוץ השלישי בשנת הזיכיון הראשונה.
חיים זמל: אם הם יהיו יותר מאשר 372, אז לא מגיע להם פטור לשנה וחצי, בהנחה שרוצים לתת להם את אותה הגנה.
חיים זמל: אם ההכנסות יהיו פחות, אז כן מגיע להם.
יעל בובליק: צריך גם לזכור שאז דובר על פטור של 8% מ-372.
יעל בובליק: גם אם נניח שיהיה שוויון בהכנסות, זה לא כמו 4% מ-372.
יעל בובליק: אנחנו מדברים בערכים כספיים וההקלה על פני שנה וחצי היא לא יותר גדולה מההקלה שהיתה לערוץ השני.
הדס פלד: כשהגשנו את העתירה הגשנו גם חוות דעת כלכליות על המשמעות של ההטבות שניתנו לזכייני הערוץ השלישי והנושא של הפטור מתמלוגים עוד לא עמד על הפרק, מאחר שהמכרז עוד לא פורסם ולא היה ברור אם יינתן פטור או לא יינתן פטור, אף על פי שלנו אכן ניתן פטור בשנת ההרצה.
הדס פלד: בלי הנושא של הפטור מתמלוגים, דובר על הטבות ועל הגנת ינוקא בשיעור כספי מאוד מאוד משמעותי ובג"ץ קבע שזה מידתי, אבל הנושא של פטור מתמלוגים עוד לא עמד שם על המאזניים.
הדס פלד: כלומר, אנחנו מוסיפים עכשיו את הפטור מהתמלוגים לכל חוות הדעת הכלכליות שלנו את מלוא הפטור ולא רק את הפטור השולי של החצי שנה, אלא את השנה וחצי, מאחר שזה לא עמד אז לדיון בבג"ץ וזה לא היה חלק מהתחשיב הכלכלי שנעשה.
חיים זמל: בכל מקרה מדברים על הפסדים, כי לא יהיו רווחים.
שמוליק שם-טוב: אני רוצה שהוועדה תקבל תמונה נכונה.
שמוליק שם-טוב: כשהערוץ השני עלה הוא היה לבד בשוק ובתוך שנה הוא הגיע לרווחיות.
שמוליק שם-טוב: הערוץ השלישי עולה בתנאים כאלה שלא יאפשרו לו לעבור לרווחיות עד השנה הרביעית או החמישית על פי כל התוכניות העסקיות שלנו.
שמוליק שם-טוב: הם לקחו את זה בחשבון.
שמוליק שם-טוב: בתקופת הארכת הזיכיון זה נאמר במפורש.
שמוליק שם-טוב: סביר להניח שהגנת הינוקא הזאת תהיה נמוכה ממה שקיבל ערוץ 2, גם אם זה לשנה וחצי.
אורי אולניק: אנחנו מדברים על מצב שבו אנחנו מקטינים את התמלוגים בענף הזה בצורה מאוד משמעותית ואני חושב שעל כך זכייניות ערוץ 2 צריכות לברך.
אורי אולניק: תחת התחרות המפותחת הזאת, אין ספק שתנאי הפעילות של זכייני הערוץ המסחרי השלישי יהיו הרבה הרבה יותר קשים מאשר תחילת הדרך המונופוליסטית בשעתו.
חיים זמל: יש בינתיים גם פרסומת בערוצים זרים, שגם זה נוגס ברווחיות.
אורי אולניק: אנחנו מנסים להתמודד עם התופעה הזאת.
אורי אולניק: אם בשנה הראשונה הנתונים יהיו כל כך מוצלחים, אני חושב שתהיה מוצדקת אז פניה עתידית, אבל לא נכון לקבוע את זה כבר היום.
אמיר לוי: אי אפשר לחשוד בנו שאנחנו מוותרים בכזאת קלות על תמלוגים.
אמיר לוי: היה דיון עם משרד התקשורת ובהתחלה לא חשבנו שצריך שנה וחצי, אך לאחר שראינו את הנתונים וראינו כמה קבוצות נשארו במכרז לערוץ השלישי, בסופו של דבר השתכנענו וחשבנו שלטובת העניין ולטובת פתיחת השוק הזה לתחרות כדאי יהיה לוותר גם על החצי השנה הנוספת הזאת.
אמיר לוי: ברמה המקצועית נטו, הגענו למסקנה שכדאי שזה ימשיך.
מיכל פלד: אני לפחות העברתי את השמות שלהם לוועדה.
רון גזית: בסך הכל אני חושב שהתקנות טובות וצריך לברך על המהלך הזה שמבחינת ההצהרות שניתנו באותו בג"ץ שדובר בו קודם, יש כאן מגמה לקיים אותן.
רון גזית: הערה שניה – אני חושב שהפתרון שהעלה חבר הכנסת גולדשמידט לגבי הפטור לשנה וחצי הוא פתרון נכון במובן זה שצריכה להיות שוויוניות גם בנראות.
רון גזית: הפטור צריך להיות לשנה ונראה לי בהחלט הגיוני שיהיה כתוב במפורש שלשר תהיה סמכות לעשות משהו שבין אפס ל-4%.
רון גזית: זה יכול להיות גם 3% או 2% אם נראה לפי התוצאות של השנה הראשונה שיש הצדקה לכך.
רון גזית: אני חושב שזה פתרון נכון, זה ייתן את הכלים הנכונים והיה והם יצליחו זה יהיה בדיוק כמו שהיה לזכייני ערוץ 2, והיה ויהיה להם קשה יוכל השר לתמרן.
איוור קרשנר: רק איציק קול אישר את ההשתתפות שלו, אך הוא לא הגיע.
אמיר לוי: זה לא מותנה במספר שעות שידור, אלא מותנה בזה שזכייני הערוץ השלישי יתחילו בפעילות מלאה לפי מה שמוגדר להם בזיכיון בשנה הראשונה ובכך שהם ישדרו שידורי פרסומת, כי הרי התחרות אינה בזה שהם משדרים.
רון גזית: בהחלט.
אמיר לוי: לא אכפת לי שלא יהיה כתוב מספר השעות, אלא שיהיה כתוב מה הם מחויבים בשנה הראשונה ואשר הם כוללים תשדירי פרסומת.
שריל קמפינסקי: אי אפשר להפנות ממש למכרז, אלא אנחנו יכולים לומר: שאינם שידורי ניסיון ושכוללים שידורי פרסומת.
צבי הנדל: אני מציע שההצעה של היושב ראש לגבי השנה וחצי תתקבל.
צבי הנדל: כלומר שיהיה סעיף מפורש שאומר את זה.
ערן גרף: בשנת 98' מינתה שרת התקשורת לימור לבנת ועדה ציבורית כדי לבחון את כל הנושא של התעריפים המוזלים.
ערן גרף: בפועל היו שיחות מוזלות לער"ן ו"קול הדף" והיו עוד מספר בקשות שעמדו לפני שרת התקשורת דאז.
ערן גרף: הוועדה המליצה שהתקצוב של השיחות המוזלות האלה יהיה על חשבון אותם גופים נתמכים על ידי משרדי ממשלה או כל גורם אחר.
ערן גרף: בשנת 98' זה הוארך לשנתיים, עד למציאת פתרון באמצעות תקציב המדינה.
ערן גרף: חלפו למעלה משנתיים ועדיין לא הבאנו את זה לדיון.
אלי גולדשמידט: בקשר לפטור שניתן לשנה וחצי – יש בעיה שאני מודע לה, שהתנאים של המכרז אינם פשוטים וחלק מהאשם מוטל עלינו, כי כאשר ניסחנו את החוק הטלנו הרבה מגבלות ואם נוסיף קושי זה יקשה עוד יותר על העניין.
אלי גולדשמידט: לכן אני רוצה לפצח את העניין בעדינות.
שריל קמפינסקי: מבחינת הוודאות זה צריך להיות משהו שנתון לשיקול דעת של השר.
צבי הנדל: קודם כל צריך לקבוע את המדרגה – מה צריך לקרות בשנה כדי שהקטע של שיקול הדעת ייכנס לתוקף.
צבי הנדל: אם זה לא מתקיים אז אין בכלל שיקול דעת והפטור הוא לשנה וחצי.
צבי הנדל: צריך לקבוע שאם בתוך שנה מגיעים לדבר מסוים - -
אמיר לוי: מה תקבע?
אמיר לוי: האם תקבע רמת הכנסות?
צבי הנדל: לי די ברור שבתנאי המשק הנוכחיים האנשים הנוכחים כאן צודקים בהערכה.
צבי הנדל: השאלה היא איך קובעים את הפרמטר שיהיה דומה לפרמטר שהיה בשעתו לערוץ השני.