GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנה שניידר: סעיף קטן (ד) אומר היום כך: "ועדת השרים תיתן הזדמנות להשמיע עמדתם בפניה.
אנה שניידר: לשר האחראי על ענייני החברה.
אנה שניידר: לדירקטוריון של החברה על ידי יושב ראש הדירקטוריון או מי שהדירקטוריון הסמיך לכך.
אנה שניידר: " ההצעה כאן היא להוסיף את ארגון העובדים היציג של העובדים באותה חברה.
אלי גולדשמידט: הסעיף אושר.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשאול, מה זה ארגון עובדים יציג?
יוסף יצחק פריצקי: ועד העובדים זה ארגון עובדים יציג?
אביגיל זרביב: את זה צריך לבדוק.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לתת את זה לוועד העובדים של המפעל, אני רוצה בהסתדרות, כן או לא... אני רוצה את ועד העובדים של המפעל.
יוסף יצחק פריצקי: ועד העובדים יבוא להשמיע את דברו.
יוסף יצחק פריצקי: או שלוחיו.
אביגיל זרביב: למה לא ועד העובדים היציג?
חיים כץ: הארגון היציג או שלוחיו.
אלי גולדשמידט: את לא יכולה למנוע מוועד עובדים שמעוניין למשל שעמיר פרץ יופיע....
אלי גולדשמידט: אז ועד העובדים או שלוחיו.
אלי גולדשמידט: ישלחו את העורך דין שלהם.
אלי גולדשמידט: את יכולה להחליט מי ייצג אותם?
חיים כץ: הארגון היציג זה ההסתדרות ובאותה ההזדמנות חבר הכנסת פריצקי רוצה להרוג גם את ההסתדרות.
חיים כץ: .. הארגון היציג זה עם עמיר פרץ.
חיים כץ: הוא הבוס שלנו והוא בעל זכות החתימה בהסכם הקיבוצי, או שהוא שולח אותי...
חיים כץ: אנחנו לא רוצים לפגוע בהסתדרות או שלוחיה.
אלי גולדשמידט: אני מציע ששניהם יופיעו.
אלי גולדשמידט: גם הארגון היציג וגם ועד העובדים.
אביגיל זרביב: אני רוצה להסביר משהו: אני חושבת שאין שום סיבה לא ליצור סימטריה בין הנציגות של העובדים לבין הנציגות של החברה.
אביגיל זרביב: גם דיברו על כך שהחברה תבוא להשמיע את דברה, אז קבעו בצורה מאוד קונקרטית, יושב ראש מועצת המנהלים של החברה.
אביגיל זרביב: יושב ראש הדירקטוריון של החברה.
אביגיל זרביב: גם פה אני מבקשת שימנו ספציפית.
חיים כץ: לארגון העובדים היציג של עובדי החברה וועד העובדים המקומי.
אביגיל זרביב: לא.
אלי גולדשמידט: למה לא?
אביגיל זרביב: אני מסבירה לכם מדוע.
אלי גולדשמידט: בהחלטת הפרטה הסימטריה מלכתחילה לא קיימת.
אלי גולדשמידט: העובדים הם ממילא בנחיתות, כיוון שהשרים רוצים את ההפרטה.
אלי גולדשמידט: רשות החברות הממשלתיות רוצה את ההפרטה ויושב ראש הדירקטוריון רוצה את ההפרטה.
אלי גולדשמידט: אין לך שום בעיה עם זה.
אביגיל זרביב: זה לא נכון.
אביגיל זרביב: החברה לא מעוניינת בהפרטה.
מיכאל אטלן: אנחנו עוסקים עכשיו בתיקון חקיקה בנושא זכות ההתארגנות או הגנה על עובדים מפני פגיעה עקב פעילות ארגונית והכנסנו מושג חדש: ועד עובדים הפועל במסגרת ארגון עובדים יציג.
מיכאל אטלן: זה לא כל ועד עובדים מקומי.
חיים כץ: אנחנו נסתבך עם זה.
חיים כץ: אני מציע: לארגון העובדים היציג של עובדי החברה וועד העובדים המקומי.
אלי גולדשמידט: מי בעד הניסוח הזה, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד – 5 נגד – אין נמנעים – אין הנוסח אושר.
אנה שניידר: זה לוועד העובדים של החברה.
ירון יעקובס: אני מתנגד לזה.
ירון יעקובס: הסכמתי לרעיון אבל לא לניסוח הזה.
אלי גולדשמידט: הסכמת לוועד העובדים אבל לא הסכמת שזה יהיה גם ועד העובדים וגם הארגון היציג וכמו כן חושבת גם גברת זרביב.
אלי גולדשמידט: הם חושבים שזה לא סימטרי וזכותם לחשוב אחרת.
אלי גולדשמידט: האמת היא, שיש לי קצת בעיה עם העמדה הזאת של הממשלה, שלא רוצים לשמוע דעות.
אלי גולדשמידט: אתם מתנגדים במקומות הלא נכונים, אם מותר לי לתת לכם עצות.
ירון יעקובס: אתם לא מקשיבים.
ירון יעקובס: הרי אנחנו אומרים שאנחנו בעד...
אלי גולדשמידט: להסתדרות יש עמדה שרואה את הנושא בכללותו.
אלי גולדשמידט: היא רואה את התכניות הכלליות לגבי ההפרטה.
אלי גולדשמידט: יכול להיות שלפעמים היא רואה דברים לא בדיוק באותה ראיה של ועד העובדים.
אלי גולדשמידט: היא רוצה להציג את הדברים האלה, אז למה שאותה ועדת שרים להפרטה לא תשמע גם את הוועד וגם את הארגון?
אלי גולדשמידט: זה בסך הכל לשמוע.
אלי גולדשמידט: זה לא זכות וטו, תראו על מה אתם מנהלים פה דיון.
משה גפני: יושבת ועדת כספים והוועדה מזמינה נציגות מכל המקומות.
משה גפני: ברור שזכות ההצבעה היא זכות ההצבעה של מי שנמצא בוועדה.
אלי גולדשמידט: גברת שניידר רוצה להוסיף משהו מיוזמתנו.
אנה שניידר: אתם לא ביקשתם את זה בהצעה, אבל אני מציעה לשקול לתקן את סעיף 59ב(ג) שאומר כך: "הצעה להחלטת הפרטה תוגש לועדת השרים לאחר התייעצות עם הדירקטוריון של החברה הנוגעת בדבר; עמדת הדירקטוריון תובע בפני ועדת השרים, ואולם אם הדירקטוריון לא החליט על עמדתו תוך 21 ימים מים שהתבקש לכך, רשאית ועדת השרים לדון ולהחליט בהצעה שהוגשה לה.
אנה שניידר: " אולי אפשר גם כאן להרחיב את חובת ההתייעצות ולומר לארגון העובדים להכניס כאן:
אנה שניידר: התייעצות עם ארגון העובדים במקום החלטה ראשונית והחלטה סופית.
אלי גולדשמידט: חובת היוועצות.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית, מה ההבדל בין חובת היוועצות אם בכלל, לבין...
אלי גולדשמידט: אתה תעשה בדיוק מה שיש להם לגבי דירקטוריון, שיהיה גם לעובדים.
אלי גולדשמידט: אם הדירקטוריון זה היוועצות, אז תהיה היוועצות גם עם העובדים.
אנה שניידר: כאן זה התייעצות ואחר כך זה להשמיע.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לומר לך את דעתי: ישנם מקרים, והיו מקרים כאלה שדווקא ההסתדרות עמדה מול ועד העובדים מסיבות שלה.
יוסף יצחק פריצקי: יש מקרים שההסתדרות וועד העובדים, ואני מנסה להיות מאוד זהיר, אינם רואים עין בעין.
אלי גולדשמידט: חשוב מאוד שוועדת השרים תדע שלהסתדרות יש עמדה שונה מעמדתו של הוועד.
אלי גולדשמידט: ואז, זה גם יגיע לוועדת הכספים במסגרת הצגת החומר ונוכל לראות הכל בצורה יותר רחבה.
שלמה יצחקי: אני רוצה להעיר, שיש חברות ממשלתיות שאין בהם ועד עובדים והדירקטוריון לא רוצה לקיים משא ומתן בלי ועד עובדים.
אלי גולדשמידט: מה אנחנו עושים?
אנה שניידר: אם אין ועד עובדים אז אין.
אנה שניידר: אנחנו אומרים שצריך להיות ארגון יציג או וועד.
אלי גולדשמידט: העניין הזה ינוסח, שגם במקרה שאין ועד אז תהיה התייעצות רק עם ההסתדרות.
דן הורנשטיין: אם נפלה החלטה שזה יהיה גם ארגון וגם ועד, אז יש לי שתי הערות: ראשית, מבחינה טכנית, אין ועד עובדים של אותה חברה.
דן הורנשטיין: יש ועד עובדים שמייצג את העובדים בה.
דן הורנשטיין: ישנם מצבים שאין ארגון ואין ועד.
דן הורנשטיין: על זה נתן המחוקק את דעתו והוא דיבר על נציגות עובדים.
אלי גולדשמידט: זאת הערה מצויינת.
אלי גולדשמידט: זאת אומרת, יכול להיות שיש את השניים, יכול להיות שיש רק אחד מהם ויכול להיות שאין אף אחד מהם ובמקרה הזה זאת תהיה נציגות שהעובדים יבחרו.
אנה שניידר: פיסקה 3א זה שייך לנושא הכללי.
אנה שניידר: בפיסקה 3ב, בסעיף קטן (ז) כתוב היום: "הודעה על חברה שניתנה לגביה החלטת הפרטה תפורסם ברשומות;" ההצעה אומרת שגם בשלושה עיתונים יומיים, כפי שיקבעו השרים.
אלי גולדשמידט: רבותי, יש התנגדות?
ירון יעקובס: למה צריך את זה?
ירון יעקובס: בשביל מה?
חיים כץ: אנחנו מוותרים על זה, לך לסעיף הבא.
אלי גולדשמידט: מוותרים על הסעיף הזה.
אלי גולדשמידט: מסתפקים ברשומות.
אנה שניידר: סעיף ג מתייחס גם לסעיף קטן (ז).
אנה שניידר: בסעיף קטן (ז) כתוב: "העתק מהחלטת הפרטה יישלח לועדה, לחברה ולרשם החברות.
אנה שניידר: " עכשיו, רוצים שיהיה: לרשם החברות ולארגון העובדים היציג.
אלי גולדשמידט: אני מציע לא לשלוח רק לארגון אלא לשלוח לכל אותם גורמים שאמרנו אז.
אלי גולדשמידט: אם אין ארגון אז לנציגות וכולי.
אנה שניידר: זה אושר?
אנה שניידר: עכשיו הגענו ללב.
חיים כץ: לא דנים בלב היום.
אנה שניידר: את סעיף 3 (5) צריך להוריד כי זה טכני, אין ועדה משותפת יותר אז זה יורד.
אנה שניידר: את סעיף (6) צריך להוריד גם כי זה קשור לסעיף ח'.
אנה שניידר: יש פה סעיף (4), איסור על פעולות הפרטה לפני החלטת הפרטה סופית, שזה שוב קשור להחלטה ראשונית.
אנה שניידר: אני מתקנת את סעיף 59ח לגבי ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: אנחנו נסיים בזה את הדיון.
אלי גולדשמידט: אני מאוד מבקש בקשה אישית מכל אחד מחברי ועדת הכספים, כולם ביחד וכל אחד לחוד, שתיפגשו באופן כן ואמיתי ותנסו לסיים את ההגדרה של הסעיף השנוי במחלוקת, שהוא לב העניין.
אלי גולדשמידט: אני מצפה שאתם תבואו לקראת חבר הכנסת כץ בסעיף שייתן מעמד יותר מוחשי לעובדים, בלי התחמקויות.
אלי גולדשמידט: אני מצפה מחבר הכנסת כץ, שיירד מהעניין של זכות הווטו ואני מציע שהעניין הזה יהיה בהסכמה.
אלי גולדשמידט: יש לי תחושה שיש פה גם פרסטיז'ה הדדית.
אלי גולדשמידט: אני מציע לרדת מהפרסטיז'ה ההדדית.
אלי גולדשמידט: אנחנו עוסקים בעובדים, אנחנו עוסקים בבני אדם.
אלי גולדשמידט: בואו נמצא את דרך המלך ובא לציון גואל ועד ה-6 בפברואר שלפחות נעשה משהו אחד טוב.
אנה שניידר: רציתי הבהרה ממך: האם כל ההסכמות שהתקבלו כאן מותנות בסעיף הזה או...
יוסף יצחק פריצקי: אלא אם כן חבר הכנסת כץ יחליט להוריד את הווטו ולהביא לחקיקה.
אלי גולדשמידט: תשאירי את זה פתוח.
חיים כץ: אדוני היושב ראש, מה שהוחלט פה, הוחלט.
אלי גולדשמידט: אנחנו נחליט מה מעמד הסעיפים שהחלטנו לגביהם היום, אחרי שנראה מה ההתקדמות בסעיף הווטו.
אביגיל זרביב: כי זה היה הסיכום.
אלי גולדשמידט: כי כך אני יוצא מהפלונטר.
אלי גולדשמידט: אנחנו עוד לא הולכים הביתה.
חיים כץ: אבל לא זה היה הסיכום מהתחלה.
חיים כץ: הסיכום היה שאנחנו מצביעים ואחר כך נראה מה עם זכות הווטו.
חיים כץ: אם היום אני משתגע ולא רוצה את זכות הווטו?
ירון יעקובס: ---
חיים כץ: בכלל אני לא צריך לבקש ממך אישור.
חיים כץ: מר יעקובס, עם כל הכבוד, יש פה יושב ראש ועדה ואתה מביע את דעתך.
אלי גולדשמידט: אם סעיף הווטו לא מתקבל, מה מפריעים לך הסעיפים האלה?
חיים כץ: אני לא צריך לקבל ממך אישור לכלום.
חיים כץ: הוועדה קיבלה פה החלטות וזהו.
חיים כץ: עם כל הכבוד, אנחנו הצבענו על זה.
חיים כץ: 3.
חיים כץ: שינויים בתקציב
אלי גולדשמידט: מי מציג את עניין רפא"ל?
אלי גולדשמידט: אנחנו בפניה מספר 445447, בבקשה.
יעקב ליצמן: אני רוצה להבין איך פתאום אחרי שספרו קופה בסוף שנה.
אלי גולדשמידט: ביקשתי מגברת אנה שניידר לבדוק אפשרות אם בטרם סוף השנה יש מקום ואפשרות לעשות העברות תקציביות שרלוונטיות לשנת 2000, למרות העובדה שאנחנו מקיימים את הדיון בשנת 2001, בימים הראשונים אחרי כניסת השנה.
אלי גולדשמידט: על העניין הזה תענה גברת שניידר, על רקע בדיקתה ולאחר מכן תתייחס לדברים.
אנה שניידר: מדובר כאן למעשה על שינוי תקציבי שנעשה לפי סעיף 11 לחוק יסודות התקציב.
אנה שניידר: בחוק יסודות התקציב, סעיף 11 מתייחס לחוק תקציב שנתי.
אנה שניידר: הואיל ונאמר לי על ידי אגף התקציבים שמדובר בהעברה תקציבית שמתייחסת לשנת 2000, לא ראיתי סיבה למנוע את הדיון בימים הראשונים של שנת 2001, כמו שהוועדה דנה בהרבה פעמים על תיקון רטרואקטיבי לחוק או לתקנות וכולי, רק בגלל שלוועדה לא היה זמן בשבוע שעבר ביום חמישי או ביום רביעי.
אנה שניידר: לכן, הדיון הוא לשנת 2000 ומדובר לא על משהו שייעשה בשנת 2001 מכספים של שנת 2001, אלא שינוי במסגרת חוק התקציב לשנת 2000.
אנה שניידר: חיים כץ: אני מבקש לומר שלוועדה היה זמן.
אנה שניידר: מאחר שיושב ראש הוועדה מקדיש את מיטב זמנו ביום ובלילה, תמיד יש לו זמן.
יעקב ליצמן: אני לא מערער על עצם הפניה.
יעקב ליצמן: אני לא מזלזל.
אלי גולדשמידט: תסביר לי מה עומד מאחורי הקלעים.
אלי גולדשמידט: הבעיה שלכם היא לא רפא"ל.
אלי גולדשמידט: מה קורה?
יעקב ליצמן: כפי שהצהרתי, אין לי שום דבר לגבי עצם העניין.
יעקב ליצמן: אני אתמוך בזה בקלות.
חיים כץ: אני בטוח שלא תתמוך כשתשמע מה שיש לי להגיד.
יעקב ליצמן: כשאנחנו דיברנו בסוף השנה עם משרד האוצר, נאמר לנו שביום חמישי שעבר או ביום רביעי שעבר, סגרו את הקופה.
אלי גולדשמידט: זה לא נכון.
יעקב ליצמן: אם זה לא נכון, אז אני מוכן להביא לך...
אלי גולדשמידט: אני לא אומר שזה לא נכון מה שאתה אומר.
אלי גולדשמידט: אני אומר שהם לא צודקים.
יעקב ליצמן: אם הם לא צודקים, אז יש לי תביעה כאן על כל מיני דברים שאמרו לי שהפסדנו, בגלל שסגרו קופה ואי אפשר להעביר, כי החשב סגר קופה.
יעקב ליצמן: אם הוא סגר קופה, אז איך אפשר להעביר את זה?
אלי גולדשמידט: נכון, השאלה נכונה.
אלי גולדשמידט: מר נוימן, אתה יכול להסביר את זה?
טל נוימן: אני אשתדל.
אלי גולדשמידט: תענה על השאלה העקרונית, כיצד לגבי רפא"ל הקופה פתוחה ולגבי הסעות לעדה החרדית ולגבי בעיות חינוך במיגזר החרדי נסגרה הקופה.
טל נוימן: התקציב הזה יבוצע בסעיף 12 בתקציב המדינה, זה סעיף גימלאות שמיועד לתשלום גימלאות לעובדי המדינה.
טל נוימן: הוא מועבר בהשתתפות למשרד הביטחון, שהוא המשרד המבצע, כי הם היום עובדי משרד הביטחון.
טל נוימן: משרד הביטחון שילם את הכסף.
טל נוימן: ההתחשבנות של העברת הסכומים בין משרדי הממשלה, לא כלפי גורמים שלישיים אלא בין משרדי הממשלה אפשרית עוד תקופה, לדעתי עד סוף פברואר, רק לגבי השלמת התחשבנויות בין משרדי הממשלה ולא כלפי גורמים שלישיים.
יעקב ליצמן: בדיוק לגבי זה נאמר לנו שסגור.
טל נוימן: כלפי גורמים שלישיים אתה צודק.
טל נוימן: בין משרדי הממשלה חייבים לגמור את ההתחשבנות כי זה בהשתתפות.
טל נוימן: מיד אציג את הפניה.
טל נוימן: זה מסעיף הגימלאות, סעיף 12, בהשתתפות משרד הביטחון שהוא המשרד המבצע.
טל נוימן: מיד אסביר את זה.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת ליצמן, התשובה הזאת מספקת אותך?
יעקב ליצמן: הוא מצהיר על דבר שהוא בדיוק הפוך.
יעקב ליצמן: הוא אומר את הגירסה שלו.
אלי גולדשמידט: מה ההבדל בין גימלאות לבין דברים אחרים?
אלי גולדשמידט: אמרה הגברת אנה שניידר, מבלי להיכנס כרגע לגופו של עניין לסעיף זה או אחר, אם ראוי או לא ראוי.
אלי גולדשמידט: אמרה הגברת שניידר, שאם יש עדין איזה סרח עודף שלא טופל, דבר שנותר, אנחנו בשבוע שבועיים הראשונים לאחר תחילת שנת 2001 ויכולים לעשות את ההעברות האלה.
אלי גולדשמידט: אז למה להגיד שהקופה סגורה?
אלי גולדשמידט: אני לא מבין את זה.
טל נוימן: אני לא יודע מי אמר לו.
יעקב ליצמן: נאמר לי על ידי רפרנט של האוצר בוועדת הפנים.
יעקב ליצמן: הוא אמר את זה בנושא של קריות חינוך.
יעקב ליצמן: הוא אמר שזה סגור.
אלי גולדשמידט: העניין ייבדק היום.
טל נוימן: כלפי גורמים שלישיים זה נכון.
טל נוימן: בנובמבר 1994 הממשלה החליטה על תהליך של הפיכת רפא"ל מיחידת סמך במשרד הביטחון לחברה ממשלתית בעירבון מוגבל.
טל נוימן: אנחנו נמצאים מנובמבר 94 בתהליך של משא ומתן, בעיקר מול קבוצות העובדים ברפא"ל על מנת לשנות את הסטטוס שלהם מעובדי מדינה וחלקם היו עובדי הסכם במשרד הביטחון לעובדי חברה ונתנו הסכמתם למעבר לחברה.
טל נוימן: בשנת 96 הגענו להסכם עם עובדי ההסכם ברפא"ל, שנמצאים היום בפועל בחברה.
טל נוימן: בשנת 2000 סיימנו את המשא ומתן עם עובדי המדינה בדירוג מחקר ברפא"ל.
טל נוימן: ההסכם נחתם ביולי אוגוסט ולמעשה העובדים פרשו לראשונה מהמדינה ב-1 לדצמבר 2000.
טל נוימן: זאת אומרת, לפני חודש.
טל נוימן: החל מתאריך זה הם נחשבים לעובדי החברה.
טל נוימן: יש לנו קבוצה נוספת של עובדים שהם עובדי המדינה שאינם בדירוג המחקר, שאיתם הגענו לסיכום עקרונות המעבר לחברה במודל אחר, במודל של השאלה, והדבר נמצא כרגע במשא ומתן.
טל נוימן: ברגע שתסתיים כל החבילה, כולל כל ההסכמים שקשורים לנכסים, למקרקעין וכולי, אנחנו נגיע במסודר לפה.
טל נוימן: מה שכרגע מתבקש זה דבר טכני יחסית, מאחר ועובדי המדינה בדירוג מחקר פרשו במודל של סגירה פתיחה, קרי: הם פורשים מהמדינה מי למסלול פיצויים ומי למסלול פנסיה, רובם למסלול פנסיה כי הם מבוגרים מאוד...
חיים כץ: מבוגרים מאוד זה גיל 41.
טל נוימן: הגיל הממוצע שם זה.
טל נוימן: ..
עופר חוגי: למה נציגי העובדים לא נמצאים פה?
עופר חוגי: רצינו לשמוע את דעתם.
חיים כץ: אני אביע את דעתם.
עופר חוגי: לא, אני רוצה לראות אותם.
אלי גולדשמידט: זו לא העברה תקציבית.
עופר חוגי: אנחנו רוצים להתייעץ עם העובדים.
עופר חוגי: אחרי שנשמע את העובדים נדבר איתך על זה.
טל נוימן: הגיל הממוצע של העובדים הוא 49.
טל נוימן: מי שיצא לפנסיה זה עם 10 שנות ותק.
טל נוימן: אנחנו מבקשים כרגע להעביר העברה טכנית של 278 מיליון שקל מסעיף שיועד להוצאות הפיכת רפא"ל לחברה, לסעיף 12, שזה סעיף הגימלאות שממנו ראוי ונהוג להוציא את התשלומים לפנסיות לעובדי מדינה.
טל נוימן: מדובר בעובדי המדינה.
טל נוימן: בנוסף, מועברים 50 מיליון שקל לסעיף כללי של מערכת הפנסיות במערכת הביטחון שנמצא בגירעון.
טל נוימן: בסך הכל, העברה של 328 מיליון שקל.
טל נוימן: מזה 278 מיליון שקל תשלומי פנסיה על פי הסכמים חתומים בין העובדים לבין המדינה, בעיקר בגין חודש דצמבר ותשלומים חד פעמיים וסכום של 50 מיליון שקל כללי, למערכת הביטחון.
טל נוימן: בראיה של רפא"ל, אלה עובדים שפרשו.
יוסף יצחק פריצקי: נניח שאנחנו לא מאשרים.
יוסף יצחק פריצקי: מה קורה?
יוסף יצחק פריצקי: הכסף שולם, לא?
טל נוימן: המדינה חתומה על הסכם מחייב מול העובדים.
טל נוימן: המדינה, קרי: הממונה על השכר, נציבות שירות המדינה ונציגות העובדים חתומים על הסכם מחייב.
טל נוימן: אנחנו מחוייבים לשלם את זה.
טל נוימן: אם לא יהיה אישור, תיאורטית העובדים יכולים.
טל נוימן: אני לא יודע אם זה שולם, זה היה אמור להיות משולם להם ב-31 לדצמבר.
טל נוימן: מי שמשלם את זה הוא משרד הביטחון ומאחר שהתשלום לעובדי מדינה שפרשו הוא ממשרד הביטחון, משרד הביטחון משלם את זה ואחרי זה מקבל את הכסף מסעיף הגימלאות.
יוסף יצחק פריצקי: אם אין אישור?
טל נוימן: אם אין אישור העובדים יכולים לתבוע את המדינה.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה לתבוע?
יוסף יצחק פריצקי: יש הסכם.
טל נוימן: אם המדינה לא עמדה בהסכם ולא שילמה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין משהו במישור החוקתי: הלכה המדינה וחתמה הסכם.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין מה קורה אם אני לא מאשר?
עופר חוגי: רבע מיליארד שקל הוא רוצה להעביר ככה.
חיים כץ: אנחנו מדברים פה אולי בהסכם הכי שערורייתי במדינת ישראל.
אלי גולדשמידט: לפני שאתה ממשיך בדבריך, חבר הכנסת פריצקי, אני רוצה שנקים ועדת משנה שאתה תעמוד בראשה, תבחן את העניין ותביא לנו המלצות.
יוסף יצחק פריצקי: בבקשה.
אלי גולדשמידט: חברי הכנסת חיים כץ, יצחק כהן ויוסי פריצקי, משלושת
אלי גולדשמידט: כם אני מבקש להיפגש כוועדת פריצקי, להציג בפני חבר הכנסת פריצקי את כל ההסכמים ואני מבקש שבשבוע הבא תיתן לנו המלצות.
חיים כץ: אנחנו מדברים על אחד ההסכמים הכי נדיבים במדינת ישראל.
חיים כץ: הסכם שנתן 4.7 מיליארד שקל, ל-1500 איש.
חיים כץ: הוא השאיר 1,300 איש אחרים שאמרו להם שהם לא חשובים.
חיים כץ: לקחו חלק מרפא"ל, לקחו את עובדי המחקר ואמרו להם: אתם חשובים, לכם נשלם.
חיים כץ: גם לגימלאים שיושבים בבית ופרשו מזמן העלו את השכר ב-50%.
חיים כץ: "דפקו" את כל שאר העובדים במשק אבל השאיר 1,300 איש ואמרו להם: אתם פחות חשובים, אתם כלום, לא מתייחסים אליכם.
חיים כץ: חילקו את רפא"ל היום לשני חלקים.
חיים כץ: ההסכם הוא הסכם מעניין.
חיים כץ: אמרו לך כאילו שאתה הולך הביתה וממשיך לעבוד עם ביטחון, 13 שנים.
יעקב ליצמן: אני מבקש ממשרד האוצר שיודיע לוועדת הכספים שני דברים ואני רוצה את זה בכתב.
אלי גולדשמידט: מר נוימן בודק את זה.
מאיר פרוש: מר ליצמן, אני רוצה להזכיר לך שמה שאתה ביקשת מוועדת הכספים היה שבעצם זה יעבור מרזרבה לתקנה.
מאיר פרוש: כמו ממשרד למשרד.
יעקב ליצמן: שאנחנו דיברנו על קריות חינוך גם היתה בקשה להעביר את זה מרזרבה כללית.
אלי גולדשמידט: אני ביקשתי מהיועצת המשפטית לבדוק את השאלה שלך עם האוצר.
אלי גולדשמידט: תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושבי חוץ)(תיקון) כללי מס הכנסה (נקודות זיכוי לתושב חוץ זכאי)(הוראת שעה)
אלי גולדשמידט: גברת דולן, אנא תציגי את הנושא.
אלי גולדשמידט: מר ליצמן, לגבי הארנונה, אנחנו קיבלנו חוות דעת מגברת שניידר, שללא תיקון החוק במליאה אין כלום.
אלי גולדשמידט: כך שאין לי מה לעשות עם זה כרגע.
יעקב ליצמן: אין ארנונה.
אלי גולדשמידט: אל תשים לי מילים בפה.
אלי גולדשמידט: כל מה שאני יודע להגיד לך זה שעל פי חוות דעתה של היועצת המשפטית שלנו, לוועדת הכספים אין סמכות לדון בעניין הזה, כל עוד החוק לא מאושר.
אלי גולדשמידט: אין ארנונה, יש ארנונה, זה מסקנות שלך.
סמדר אלחנני: השאלה של חבר הכנסת ליצמן במקום.
סמדר אלחנני: בתל-אביב פרסמו את צווי הארנונה.
אלי גולדשמידט: בסדר, אז מה אתם רוצים ממני?
אלי גולדשמידט: תבדוק אם זה חוקי או לא.
אלי גולדשמידט: אני יודע שאנחנו לא יכולים לדון בזה עד שהחוק עובר.
טלי דולן: אנחנו מדברים על תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושבי חוץ) וכללי מס הכנסה (נקודות זיכוי לתושבי חוץ).
טלי דולן: התקנות האלה והכללים האלה הובאו בפני ועדת הכספים ב-30 בנובמבר 2000, כשיושב ראש הוועדה היה חבר הכנסת שמחון.
טלי דולן: התקנות, כפי שהוגשו לוועדה על ידי שר האוצר, ביקשו שתחילתן של התקנות ושל הכללים תהיה בשנת המס 2000 ואילך.
טלי דולן: אלא, שכיוון שהגענו לוועדה לקראת סוף חודש נובמבר, ביקשנו מהוועדה לדחות את תחולת התקנות והכללים לשנת 2001.
טלי דולן: יושב ראש הוועדה קיבל את בקשתנו לגבי דחיית תחולת התקנות לשנת המס 2001, אבל הוא לא קיבל את בקשתנו לגבי דחיית תחולת הכללים.
טלי דולן: כלומר, אנחנו נמצאנו עם סיום הוועדה במצב שבו כללי מס הכנסה נקודות זיכוי לתושב חוץ, חלים החל משנת המס 2000.
טלי דולן: אלו הכללים שנותנים 2.25 נקודות זיכוי לתושב חוץ זכאי, שהוא אם אפשר לומר בלשון לא משפטית, עובד זר אמיתי ותקנות מס הכנסה ניכוי הוצאות שהייה לתושבי חוץ שבהן ביקשנו לצמצם את התחולה של מומחי חוץ, כי התקנות האלה מדברות על מומחי חוץ, אבל למעשה היום כל עובד זר נכנס בגידרן וביקשנו לצמצם את התחולה כך שהם יחולו על מומחים אמיתיים.
טלי דולן: צמצום התחולה כך שהתקנות יחולו על מומחים אמיתיים, שהוא החמרה.
טלי דולן: קיבל יושב ראש הוועדה את בקשתנו לדחות את התחולה ל-2001.
טלי דולן: בשנת 2000, יש לנו הכללים והתחולה הרחבה של הגדרת מומחה חוץ בתקנות.
טלי דולן: אלא, שבכללים נאמר מי הוא עובד זר?
טלי דולן: מי שאינו מומחה חוץ לפי התקנות.
טלי דולן: כתוצאה מכך, בשנת המס 2000 יכולים להיות מקרים של עובדים זרים שיחשבו כמומחי חוץ לפי התקנות, אבל מסיבות שונות לא יכולים לקבל את ההטבות של מומחי החוץ לפי התקנות והם גם היו זכאים ל-2.25 נקודות זיכוי לפי הכללים, שבוודאי זאת לא היתה תוצאה.
טלי דולן: התייעצנו עם גברת שניידר והיא ביקשה שנכתוב מכתב שמבהיר את הבעיה.
טלי דולן: מר יוני קפלן כתב מכתב לגברת שניידר.
טלי דולן: גברת שניידר כתבה לכם חוות דעת ואנחנו חושבים שהפתרון לבעיה צריך להיות על ידי זה שנוסיף הוראת מעבר שמפורטת במכתב של גברת שניידר אליכם, שבה יאמר ואני קוראת מהעמוד האחרון של חוות הדעת: "על אף האמור בהגדרת תושב חוץ זכאי שבסעיף 1 לגבי שנת המס 2000, יחשב תושב חוץ זכאי גם מומחה חוץ אשר בעד עיסוקו בתחום מומחיותו שולמה לו הכנסה הנמוכה מ-10,000 שקלים", כי זה אחד הקריטריונים למומחה חוץ אמיתי בתיקון לתקנות.
טלי דולן: "לגבי התקופה לשנת 2000 שבה לא היה זכאי".
טלי דולן: ..
טלי דולן: לא חשוב מאיזו סיבה, לניכוי הוצאות שהיה על פי תקנות מס הכנסה, ניכוי הוצאות שהיה לתושבי חוץ.
טלי דולן: זה הפיתרון שבעצם הצענו ושמוסכם גם על גברת שניידר.
טלי דולן: אני חושבת שלחבר הכנסת שמחון וגם לאף אחד מחברי הוועדה לא היתה כוונה להחמיר דווקא עם העובדים הזרים ולכן אני מבקשת לקבל את ההצעה שלנו בתיאום עם גברת שניידר להוראת המעבר.
שלום שמחון: אני חייב לומר מילה לפרוצדורה: מאחר והנושא של העובדים הזרים הרגילים נוגע גם לקבלנים וגם לחקלאים, אני חושב שזה לא תקין שהם לא הוזמנו לכאן להציג את עמדתם.
שלום שמחון: כמו כן, רק כרגע ראיתי את הוראת המעבר הזאת, לא למדתי אותה ואני אגיד מה היתה כוונתי בדיון הקודם: הכוונה בדיון הקודם היתה שיודיעו לוועדת הכספים שבעצם לגבי העובדים הזרים הרגילים, הם לא צריכים את אישור ועדת הכספים והם סתם הביאו את הנייר הזה.
שלום שמחון: זה עניין אחד.
שלום שמחון: העניין השני, שהם לא זכאים ל-2.25 נקודות זיכוי אלא רק משנת 2001.
אלי גולדשמידט: אבל עכשיו זה מתוקן, נכון?
אלי גולדשמידט: מ-1 לינואר 2000.
שלום שמחון: לדעתי זה לא מתוקן ואגיד גם למה.
טלי דולן: זה בוודאי מתוקן.
שלום שמחון: בעצם, הבעיה היתה כאילו עם שנת 2000.
שלום שמחון: הם אמרו פה שחלק מהעובדים יצא החוצה ולא יהנה.
שלום שמחון: אנחנו יודעים שאנחנו משלמים בדרך אחרת בחקלאות.
שלום שמחון: המעביד משלם את כל העניינים, כך שזה לא משנה אם הוא יצא או לא יצא וכן הלאה.
שלום שמחון: אני לא רוצה לחזור הלאה.
שלום שמחון: אני לא משפטן ואני לא מבין את הניסוח פה.
שלום שמחון: כתוב פה: על אף האמור בהגדרת תושב חוץ, ההתייחסות היא למומחה חוץ שבעד עיסוקו בתחום מומחיותו שולמה לו הכנסה בסכום שנמוך מ-10,000 שקל.
שלום שמחון: אין פה שום מילה לגבי העובדים הזרים הרגילים.
טלי דולן: אלה העובדים הזרים הרגילים.
טלי דולן: הכוונה לעובדים הזרים.
אלי גולדשמידט: לפי מיטב ידיעתי, חבר הכנסת שמחון לא התמחה בדיני מס.
אלי גולדשמידט: אני מציע שנקבל את מה שאתם אומרים.
אלי גולדשמידט: אני מציע שנאשר את התקנות בכפוף לבדיקה שתעשה על ידי מישהו מטעמך, שיבדוק את העניין הזה.
אלי גולדשמידט: אם זה אכן בסדר, אז בסדר.
אלי גולדשמידט: אם יש בעיה במה שאתה טוען, שזה לא חל או שהניסוח לא טוב, נחזיר את זה.
טלי דולן: להיפך.
אלי גולדשמידט: אתם אומרים שסידרתם את העניין.
אלי גולדשמידט: הוא לא בטוח בזה ב-100% והוא רוצה לבדוק.
טלי דולן: מה שקרה הוא שהגענו לתוצאה הפוכה.
טלי דולן: אני רק רוצה להניח את דעתך, חבר הכנסת שמחון, התוצאה היא שהעובדים הזרים בשנת המס 2000 יקבלו 2.25 נקודות זיכוי.
טלי דולן: לולא הוראת המעבר, הם לא היו מקבלים.
טלי דולן: באנו לפתור את הבעיה הזאת עם גברת שניידר.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שמחון, אתה רוצה בכל זאת את הבדיקה הנוספת?
טלי דולן: אני אשמח אם תעשה את הבדיקה, אבל זה המצב המשפטי.
שלום שמחון: עד סוף היום אני אדע.
סמדר אלחנני: אני מבקשת את תשומת לבכם:
סמדר אלחנני: אני נכחתי בישיבה ההיא וגברת שניידר פתרה בעיה אחת.
סמדר אלחנני: אבל מה שהתעורר אצלי וכתבתי על זה לנציבות והתשובות עוד לא הגיעו ולא הבאתי אותם לפני הוועדה, אבל התברר לי שכל הטבה במס, בין אם זה נקודות זיכוי ובין הכרה בהוצאות וכל זה, זו הטבה למעסיקים ולא הטבה לעובדים, כי התחום הזה מאופיין על ידי הסכמי נטו ואין שם הסכמים קיבוציים או דברים כאלה.
סמדר אלחנני: אז את זה תמיד צריך לזכור.
סמדר אלחנני: בייחוד למומחה חוץ אמיתי, אם אתם תראו את הסכומים, זה כל ההוצאה למגורים, המלון ו-250 שקל ליום בלי קבלה.
סמדר אלחנני: זאת אומרת, ההעסקה של מומחה חוץ, גם אם אתה גומר אתו על איזה שהוא נטו, היא ממש מפלה לרעה עובד ישראלי.
סמדר אלחנני: כי לעובד ישראלי אין שום הכרה בהוצאות עד הגעתו לעבודה.
טלי דולן: זה לא נכון.
סמדר אלחנני: אני מעלה פה בעיה שעוד לא עמדתי עליה עד הסוף.
סמדר אלחנני: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם אליה.
אלי גולדשמידט: אז מה זה רלוונטי לתקנות שפה?
סמדר אלחנני: אני חושבת שמתן נקודות זיכוי, היום לפי החוק, רק תושב ישראלי יכול לקבל נקודות זיכוי.
סמדר אלחנני: אם אתה קובע שאתה נותן גם לזרים נקודות זיכוי, לדעתי זה צריך להיות בחקיקה ראשית ובטח לא בכללים.
אלי גולדשמידט: את אמרת את זה בישיבה הקודמת?
סמדר אלחנני: זה רק עלה אז ולא יכולתי להגיד דברים בלי לבדוק אותם.
סמדר אלחנני: מאז בדקתי ולא קיבלתי עוד את התשובות ולא ידעתי שזה יעלה היום בסדר היום.
סמדר אלחנני: דבר נוסף, מתברר לנו שאת נקודות הזיכוי עד שנת 99 נתנו בדרך של הוראות ביצוע, אפילו לא בכללים.
סמדר אלחנני: כתבתי כבר שני תזכירים על זה.
סמדר אלחנני: אני מציגה בפניכם בעיה שאני לא יכולה לענות סופית עליה, אבל אני חושבת שהיא צריכה להיעשות בחקיקה ראשית.
אלי גולדשמידט: אז מה את בעצם מציעה לנו לעשות?
טלי דולן: זה ממש לא נכון.
טלי דולן: יש סעיף 69 לפקודת מס הכנסה שאומר: לעניין יחיד, שאינו תושב ישראל בשנת המס רשאי שר האוצר להתקין כללים, אפילו לא באישור ועדת הכספים של הכנסת, כדי לקבוע: 1.
טלי דולן: אילו ניכויים וזיכוים אפשר להתיר ליחיד כאמור.
טלי דולן: לכן אני טענתי בישיבה הקודמת שלא צריך את ועדת הכספים ולא רק שטענתי, אלא שגם קיבלתי את אישור משרד המשפטים לטענתי.
טלי דולן: כיוון שבאנו עם התקנות לוועדת הכספים, חשבתי שמן הראוי להביא בפני ועדת הכספים את התמונה הכוללת, את התקנות של מומחי חוץ שנדרש לאישור הוועדה.
אלי גולדשמידט: את לא עונה למה שהיא טוענת.
אלי גולדשמידט: הטענה שלה היא: מדוע עובדים זרים מקבלים נקודות זיכוי כמו תושב ישראלי?
אלי גולדשמידט: למה את רוצה לקפח את העובדים הזרים?
סמדר אלחנני: הדבר השני, 2.25 נקודות זיכוי זה מה שנותנים במדינת ישראל לגבר לא נשוי.
סמדר אלחנני: אם כבר נותנים נקודות זיכוי, אז צריך להיות עקבי ולתת לפי מין ולפי מצב משפחתי.