GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: אנחנו מדברים על הסיבה לתת נקודות זיכוי לעובדים זרים.
אלי גולדשמידט: אז אומרת גברת אלחנני, שמלכתחילה לדעתה לא צריך לתת להם נקודות זיכוי.
אלי גולדשמידט: זו זכותה להגיד, אני לא חושב כך, אולי אחרים חושבים כמוה.
אלי גולדשמידט: לדעתי צריך לתת לעובדים זרים זכויות כמו לעובדים ישראלים.
אלי גולדשמידט: ועוד אומרת גברת אלחנני, אם כבר נתת להם, תני להם באמת כמו לעובדים ישראלים, כי את נותנת להם אבל את לא נותנת להם את מלוא הזכות כמו לעובדים ישראלים.
סמדר אלחנני: כיוון שאני בודקת את הדברים האלה כבר כמה ימים, אני מוצאת שאת ההגדרה החדשה הזאת של מומחה חוץ, מה שגברת דולן קוראת מומחה אמיתי, כבר הפעילו ביוני 98 ומחקו אותה באוגוסט.
סמדר אלחנני: אז עכשיו מתוך הסקרנות, למה הפעילו את זה ולמה ביטלו?
טלי דולן: אני לא זוכרת למה הפעילו ולמה ביטלו.
טלי דולן: אני רוצה לענות לעניין נקודות הזיכוי לתושבים הזרים: מקובל בעולם כולו שלתושבי חוץ לא תמיד ניתנים כל הזיכויים שניתנים לתושב אותה מדינה.
טלי דולן: חלק מזה דרך אגב, נובע גם מקשיים טכניים, כי אני מזכירה לכם שלתושב ישראל ניתנות הרבה מאוד נקודות זיכוי אם הוא גרוש ומשלם מזונות לגרושתו בגין ילדיו או שהוא משלם מזונות לגרושתו שנמצאת בחוץ לארץ וכן הלאה.
טלי דולן: אני רוצה להגיד, שזה מקובל גם בעולם, שלתושב חוץ לא ניתנים הזיכויים.
טלי דולן: דרך אגב, זה דבר שמופיע ברוב אמנות המס.
יוסף יצחק פריצקי: לי מפריע כאן דבר אחד וזה ההגדרה לתת שירות לאותו תושב ישראל.
יוסף יצחק פריצקי: ישיבות פוניבז' בעלז וגור, מזמינות רב מאוד גדול לתת שיעורים במשך שנה.
יוסף יצחק פריצקי: או למשל, המשק של שלום שמחון מזמין מומחה.
יוסף יצחק פריצקי: את אומרת: לא, יש מצב שבו גופים מסוימים מתארגנים כדי להביא אדם אחד שייתן להם את השירות.
יוסף יצחק פריצקי: לא לאותו תושב אלא לכמה.
יוסף יצחק פריצקי: למה אתם רוצים לאותו תושב?
טלי דולן: תושב או תושבים זה לפי פקודת הפרשנות.
יוסף יצחק פריצקי: אבל למה אתם מכניסים בתקנות לאותו תושב ישראל?
יוסף יצחק פריצקי: הביאו מומחה בחיזוק וביטון גשרים.
יוסף יצחק פריצקי: הוא עובד בשביל מע"צ ובשביל סולל בונה.
טלי דולן: זה עדין יהיה לאותו תושב.
טלי דולן: אני לא רציתי שחברת כוח אדם תזמין וזה היה מתואם עם משרד העבודה.
יוסף יצחק פריצקי: תורידי את המילים לאותו תושב ישראל.
טלי דולן: אני לא רוצה להוריד את המילים: לאותו תושב ישראל.
טלי דולן: זה לא מפריע שזה לאותו תושב.
אלי גולדשמידט: תניחי את דעתו של חבר הכנסת פריצקי שזה לא מפריע.
טלי דולן: אני רוצה שהתושב יזמין את זה ישירות ושמומחה החוץ לא יגיע באמצעות מתווך כוח אדם.
יוסף יצחק פריצקי: את כותבת:
יוסף יצחק פריצקי: כדי לתת שירות לאותו תושב ישראל.
יוסף יצחק פריצקי: השירות לא חייב להינתן לאותו תושב שהזמין אותו.
טלי דולן: כן חייב להינתן.
שלום שמחון: את סותרת את עצמך.
שלום שמחון: על פי החוק רק לשכה לייבוא עובדים יכולה.
טלי דולן: אני לא מבינה מה מטריד אותך.
יוסף יצחק פריצקי: מה שמטריד אותי זה שלמומחה חוץ צריך לשלם 10,000 שקל לחודש.
יוסף יצחק פריצקי: אבל נניח, שמתארגנים כמה אנשים או מתארגנות 5 מכללות או 10 ארגונים חקלאיים ואומרים: בואו ונביא מישהו לשנה שיעבוד אתנו.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא יכול לעשות את זה לפי זה.
טלי דולן: בוודאי שהוא יכול, למה לא?
יוסף יצחק פריצקי: כתוב: לאותו תושב ישראל.
טלי דולן: יהיו לך 5 תושבי ישראל, הרי לפי פקודת הפרשנות יחיד גם רבים.
טלי דולן: זאת אומרת, ש-5 המכללות האלה יזמינו את אותו המרצה מחוץ לארץ לתת את ההרצאה ולכן מוזמן מחוץ לישראל בידי 5 מכללות זה כמו תושב ישראל, כי תושב ישראל זה לא רק יחיד, זה גם תושבי ישראל שאינו קבלן כוח אדם.
יוסף יצחק פריצקי: את נותנת פרשנות.
טלי דולן: זאת לא הפרשנות שלי חבר הכנסת פריצקי.
טלי דולן: זה חוק הפרשנות.
אלי גולדשמידט: בכפוף להבהרות שניתנו כאן ובכפוף לבדיקה שתעשה עם חבר הכנסת שמחון אם משהו לא יהיה ברור...
שלום שמחון: אפשר לשאול משהו?
שלום שמחון: אפשר שיהיה כתוב פה: מומחה חוץ כהגדרתו בתקנות שהיו בתחולה בשנת 2000?
טלי דולן: לא, זה כל הרעיון.
יעל ייטב: עצם הוויכוח שהיה בוועדת הכספים הקודמת היה בנושא הוראת התחולה.
יעל ייטב: אנחנו רצינו להחיל את הכל בשנת 2001.
יעל ייטב: חבר הכנסת שמחון אמר:
יעל ייטב: אני לא רוצה לפגוע בעובדים הזרים, אני רוצה לתת להם נקודות זיכוי כבר בשנת 2000.
יעל ייטב: חזרנו הביתה, הסתכלנו על התקנות וראינו שהתוצאה היא מה שאנחנו התכוונו ולא מה שהוא התכוון.
יעל ייטב: מתוך הגינות, באנו והפנינו את תשומת לב הוועדה לכך שההחלטה לא מתממשת.
יעל ייטב: היא לא באה לידי ביטוי בתקנות.
יעל ייטב: לכן אנחנו מציעים את הוראת המעבר.
אלי גולדשמידט: ולמרות זאת, לדעתי אתם באתם לפה במלוא הכנות לקראת חבר הכנסת שלום שמחון וכדי לבטא את מה שהסכמתם יחד עם חבר הכנסת שמחון בישיבה הקודמת.
אלי גולדשמידט: למרות זאת, הוא רוצה לבדוק את הדברים פעם נוספת, עד סוף היום.
אלי גולדשמידט: אז בואו נצביע בעד התקנות.
אלי גולדשמידט: אם חבר הכנסת שלום שמחון יראה שיש דבר שמחייב ליבון נוסף, נראה את ההצבעה הזאת כהצבעה תלויה עד הבירור ואני מניח שלא יצטרכו את הבירור הזה.
יוסף יצחק פריצקי: מה שמבקשים לומר פה בהוראת המעבר: יחשב תושב חוץ זכאי גם מומחה חוץ...
יוסף יצחק פריצקי: לרבות כהגדרתו בשנת 2000.
יוסף יצחק פריצקי: הרי את נותנת הוראת מעבר לשנת 2000.
טלי דולן: בגלל זה אני צריכה את זה.
יוסף יצחק פריצקי: לא, תראי ממה חוששים: חוששים שהגדרת מומחה חוץ, שאת מביאה אותה היום בהוראת מעבר תהיה ההגדרה הזו, החדשה, ולא ההגדרה הישנה.
יוסף יצחק פריצקי: אתם לא מתכוונים לזה, נכון?
יוסף יצחק פריצקי: אתם מתכונים שתהיה ההגדרה הישנה, אז תוסיפו את זה.
יעל ייטב: לא, אתה לא רואה את כל התקנות.
יעל ייטב: הרי היום יש תקנות.
יעל ייטב: כבר קיימת הגדרת תושב חוץ.
אלי גולדשמידט: אם יש פה שאלה מהותית שלא נפתרה, נביא את זה עוד פעם.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת שמחון, אתה תודיע למר קרשנר אם יש עם זה בעיה.
אלי גולדשמידט: אם אתה לא אומר שום דבר, מחרתיים אני חותם על האישור.
אלי גולדשמידט: מי בעד ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד – 6 נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר פה אחד בכפוף למה שאמרתי.
אלי גולדשמידט: תקנות מס הכנסה (ניכוי התחלתי בעד קופות רושמות)
אלי גולדשמידט: ניכוי התחלתי בעד קופות רושמות, תיקון.
אלי גולדשמידט: אני מבין שאת מעדכנת את גובה הסכומים.
טלי דולן: לא, אני למען האמת לא מעדכנת ואגיד למה: אנחנו בכל שנה מעדכנים את הסכום שמותר לאדם לבקש כהוצאה בעד רכישת קופה רושמת ומכונה להוצאת כרטיסי נסיעה ומסופון.
טלי דולן: בדרך כלל, אנחנו מעדכנים את זה לפי שיעור עליית המדד.
טלי דולן: אלא, שמס הקניה על המכשירים האלה ירד בשנה האחרונה.
טלי דולן: מצד שני, מבדיקה שערכנו, ראינו שההטמעה של ירידת מס הקניה עוד לא לגמרי נכנסה לשוק.
טלי דולן: מבדיקה שעשינו, ראינו שלמעשה מחירי המכשירים נשארו פחות או יותר דומים למחירים שהיו בשנה שעברה.
טלי דולן: הניכוי שמתירות התקנות המקוריות הוא בסכום קצוב בשנת השימוש הראשונה, כפי שקבוע בתוספת לתקנות האלה.
טלי דולן: לזה אנחנו קוראים ניכוי התחלתי למי שרוכש קופה רושמת, מכונה להוצאת כרטיסי נסיעה או מסופון.
טלי דולן: לגבי מי שירכוש את המכשירים האלה בשנת 2001, סביר להניח שהמכשירים האלה יהיו זולים יותר ממה שהם היו בשנת 2000.
טלי דולן: בכל זאת, אנחנו מבקשים להשאיר את אותם סכומים שהותרו בשנת 2000.
יוסף יצחק פריצקי: מה המשמעות של זה?
יוסף יצחק פריצקי: כמה עולה קופה רושמת?
יוסף יצחק פריצקי: למה אתם לא נוהגים כמו במחשב?
טלי דולן: אנחנו כמעט נוהגים כמו במחשב.
טלי דולן: אתה מקבל בשנה הראשונה סכום מאוד גבוה.
יוסף יצחק פריצקי: שליש בערך?
טלי דולן: נדמה לי שיותר.
אלי גולדשמידט: לדעתי אתם קצת ליברלים מדי, כי זה לא מתיישן כמו מחשב.
טלי דולן: אנחנו לא הורדנו את המחירים למרות שאנחנו צופים שבשנת 2001 תהיה ירידה.
טלי דולן: אבל כיוון שבינתיים לא ראינו את הירידה, השארנו את זה כך.
משה גפני: למה זה צריך להיות מיוחד לקופה רושמת?
יוסף יצחק פריצקי: אם לא זה פחת.
טלי דולן: אם לא, אתה לא יכול לקבל סכום כזה גבוה בשנה הראשונה.
אלי גולדשמידט: זה לעודד את העניין של מס תקין, גביה אחידה וכולי.
אלי גולדשמידט: הם מעודדים את זה.
משה גפני: מה זה מסופון?
טלי דולן: לא יודעת.
אלי גולדשמידט: לדעתי זה המכשיר שמעבירים בו כרטיס אשראי ובודקים מיד בחברת האשראי.
אלי גולדשמידט: .. אני לא יודע.
יעקב ליצמן: אם הבנתי נכון, אחרי שהורידו את מס הקניה אין שינוי במחירים?
טלי דולן: לא, מה שקורה הוא, שחלק מהציוד זה עדין ציוד ישן.
טלי דולן: זאת אומרת, שזה לא שאם ב-30 באוגוסט הורד מס קניה ב-31 לאוגוסט אתה קונה את זה.
יעקב ליצמן: לצערי, אין הבדל גדול במחירים אחרי הורדת מס קניה.
אלי גולדשמידט: לדעתי, העיתונות צריכה לעשות סקר צרכנות.
אלי גולדשמידט: מאיפה אנחנו יודעים?
אלי גולדשמידט: 6.
אלי גולדשמידט: צו לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה (שינוי התוספת לחוק)
אלי גולדשמידט: אנחנו כבר קיימנו דיון עקרוני ואישרנו בעיקרון את הנושא של הצו הזה, שהוא מעודד בעיקר בתחום מחקר ופיתוח באיזורי עדיפות.
אלי גולדשמידט: היתה לנו בעיה, שהנושא של מניית וסימון הישובים הקונקרטי לא היה סגור עד הסוף.
אלי גולדשמידט: ביקשנו שתיעשה בדיקה נוספת.
עופר חוגי: היתה בעיה של נהריה ועכו.
אלי גולדשמידט: ועכשיו אנחנו רוצים לראות מה קורה.
מאיר פרוש: הצעה לסדר: לפני שבוע חבר הכנסת גפני ואני ביקשנו מחבר הכנסת שירי ויצמן שהחליף אותך, לדעת מה משרד התעשיה והמסחר עשה בעניין השמנים והכּוספּות.
מאיר פרוש: הוא בעצם הצהיר בפנינו שהוא עושה מה שהוא רוצה והוא לא שואל אותנו.
אלי גולדשמידט: עזוב עכשיו את השמנים ואת הכוספות.
אלי גולדשמידט: אני רואה שלפי בדיקתה של הגברת אלחנני, הישובים יסוד-המעלה, כפר-ורדים ושבי-ציון לא נכללים ובשלב זה נמשכת הבדיקה.
אלי גולדשמידט: אני מבין שקיבוץ יחיעם כן הוכנס.
אלי גולדשמידט: יש את הענין של ההגדרה, שמרבית החוקרים גרים בישובים האלה.
אלי גולדשמידט: מה זה נקרא גרים?
אלי גולדשמידט: מי יפקח על כך?
אלי גולדשמידט: אנחנו רואים שיש עכשיו הרבה בעיות בנושא של אנשים שמצהירים שהם חיים בישובי הצפון והם כאילו רוצים כתוצאה מזה הקלות במס הכנסה, למרות שהם אינם גרים בפועל.
אלי גולדשמידט: גברת אלחנני שואלת עכשיו משום מה על ראג'ר.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לעצור את זה.
יוסף יצחק פריצקי: אני צריך להתייעץ.
אורי רבינוביץ: אנחנו משפרים את המצב של התעשייה בצפון.
אורי רבינוביץ: אנחנו מגדילים את שיעור המענק מ-60% ל-70%...
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פריצקי אתה עושה לי פה בעיה.
אלי גולדשמידט: קיימנו דיון, אני לא יודע אם היית פה או לא היית פה.
יוסף יצחק פריצקי: לא הייתי פה.
אלי גולדשמידט: אני לא יכול לפתוח דיון מחדש כשאנחנו מדברים על נושא קונקרטי שכזה.
אלי גולדשמידט: האיש שאתה מדבר עליו רק יברך על העניין הזה משום שיש פה שיפור מאוד גדול.
אלי גולדשמידט: הדבר האחר הוא שיש לנו עדין בעיה, שבמקומות כמו: כפר-ורדים ועכו ונהריה, סליחה,לגבי עכו אני לא יודע, זה בעייתי.
אלי גולדשמידט: אני לא יודע אם הם בפנים או לא.
אורי רבינוביץ: ברשות
אורי רבינוביץ: כם, אני אתייחס לרגע לשאלה של עכו.
אורי רבינוביץ: הצו הזה הוא במסגרת תכנית הממשלה לקו עימות.
אורי רבינוביץ: ברגע שהוחלט שעכו לא נמצאת בקו עימות.
אורי רבינוביץ: ..
אלי גולדשמידט: אני מבקש.
אלי גולדשמידט: אתם עושים לי בעיה מאוד גדולה.
אלי גולדשמידט: אנחנו עשינו הטבה מסויימת לעכו, על רקע בריחת אנשים מעכו לכיוון נהריה.
אלי גולדשמידט: אנחנו הגדרנו במפורש שעכו איננה ישוב עימות.
אלי גולדשמידט: כאן אנחנו מדברים על הטבות לישובי עימות.
עופר חוגי: אבל אי אפשר לתת לנהריה ולסגור את עכו.
עופר חוגי: היום, כל האוכלוסיה הטובה תעבור לגור בנהריה.
עופר חוגי: אז מה אתה רוצה שנעשה?
עופר חוגי: אתה יודע איזו עבודה קשה עושים היום בעכו?
אלי גולדשמידט: פרט לעכו, מה קורה עם כפר-ורדים, שבי-ציון ו...
אורי רבינוביץ: לגבי כפר-ורדים ושבי-ציון אין החלטה חיובית, זה נמשך.
אורי רבינוביץ: יש חילוקי דעות במסגרת הוועדה הבין-משרדית שתחליט האם הם יכנסו או לא.
אורי רבינוביץ: נכון לעכשיו, הם לא חלק מהצעד הזה.
יעקב ליצמן: אפשר להגיש הסתייגות על עכו?
אלי גולדשמידט: זו לא הסתייגות, זה צו.
אלי גולדשמידט: הבעיה היא כזו: אנחנו יכולים לקבל החלטה שמחזירים את זה לבדיקה תוך המלצה של ועדת הכספים להוסיף את ארבעת הישובים האלה.
אלי גולדשמידט: אני אגיד לכם מה יקרה: בדיוק מה שקורה עם השמנים והכוספות.
אלי גולדשמידט: מי ש"יידפק" מזה בסוף זה שאר הישובים.
אלי גולדשמידט: זה לי ולך לא יהיה.
אלי גולדשמידט: משפט שלמה.
אלי גולדשמידט: זה מה שיקרה, כי בלי הצו הזה אנחנו נהיה במצב שגם קרית-שמונה לא תקבל.
יצחק כהן: נאשר אבל.
יצחק כהן: ..
אלי גולדשמידט: אין אבל.
אלי גולדשמידט: אתה יודע שהוא מושך את זה.
אלי גולדשמידט: אם אני אגיד לו עכו והוא יגיד לי לא...
אלי גולדשמידט: אני מציע שנקבל החלטה כדלקמן:
עופר חוגי: בינתיים לא לאשר את נהריה.
אורי רבינוביץ: אם אתה מאשר את הצו הזה, מכיוון שאנחנו נותנים לעכו עדיפות בטכנולוגיה ואנחנו תומכים במחקר ופיתוח, בעכו זה יעלה מ-50% ל-60%.
אורי רבינוביץ: אם לא תאשר את הצו הזה, הוא ישאר ב-50%.
אורי רבינוביץ: נהריה עולה ל-70% כי היא קו עימות ועכו עולה ל-60%.
אורי רבינוביץ: בהנחה שהצו הזה לא מאושר עכו תישאר עם 50%.
עופר חוגי: אני רוצה להבהיר פה נקודה אחת: בנהריה היום אין שום מפעל.
עופר חוגי: כל המפעלים נמצאים בעכו.
עופר חוגי: ברגע שאנחנו נאשר לנהריה 70% ולעכו 60%, כל האנשים שנמצאים בעכו יעברו לנהריה.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת חוגי, ידידי הטוב, יש הרבה מאוד הטבות של קו עימות שנהריה נהנית מהם ועכו לא, בגלל שעכו לא בקו עימות.
אלי גולדשמידט: אתה יכול להגיד שזה לא בסדר.
אלי גולדשמידט: אבל זאת עובדה.
אלי גולדשמידט: גם בית שאן לא נהנית מזה כי היא לא בקו עימות.
אלי גולדשמידט: מה עשינו?
אלי גולדשמידט: באנו בנושא מאוד ספציפי ועשינו מאמץ מאוד גדול, שגם נתקל בביקורת ציבורית.
אלי גולדשמידט: הנושא לא פשוט, הוא די שנוי במחלוקת ואמרנו:
אלי גולדשמידט: נעזור לעכו בנושא הטבת המס, אבל אי אפשר להפוך באותה הזדמנות את עכו לקו עימות.
אלי גולדשמידט: עכו היא לא בקו עימות.
אלי גולדשמידט: הוא מעלה את זה ל-60% ונהריה נשארת 70%.
אלי גולדשמידט: כפר-ורדים שבי-ציון ויסוד-המעלה כן צריכים להיות בקו עימות.
אלי גולדשמידט: עוד אין החלטה.
יצחק כהן: שבדיון הזה ידונו גם על עכו.
אורי רבינוביץ: עכו זה דיון אחר, משום שעכו על פי המלצת הצבא היא לא בקו עימות מכיוון שהיא לא במרחק של 9 קילומטר מהגבול.
אלי גולדשמידט: אני מציע לאשר את הצו ולהודיע למשרד המסחר והתעשיה שאנחנו ממליצים בכל לב שגם שבי-ציון כפר-ורדים ויסוד-המעלה יכללו בתוך הרשימה.
אלי גולדשמידט: אנחנו מבקשים לקיים דיון נוסף לגבי עכו ולהעלות באופן מיוחד לעכו מ-60% ל-70%, רק בהגדרה הזאת ולא להפוך אותה לקו עימות.
סמדר אלחנני: אתה צריך להוסיף את יחיעם...
אלי גולדשמידט: יחיעם כבר בפנים.
אלי גולדשמידט: מי בעד, כפי שהצגתי את זה?
אלי גולדשמידט: אושר פה אחד.
אלי גולדשמידט: 7.
אלי גולדשמידט: חוק הלוואות לדיור (תיקון מס' 6)(עידוד ירושלים בירת ישראל)
משה גפני: אני חוזר לרגע לנושא הקודם: היה דיון קודם שבו חבר הכנסת שירי ניהל את הישיבה וחבר הכנסת פרוש העלה את הנושא על השמן והכוספות.
משה גפני: אנחנו קיבלנו החלטה ומה שמשרד התעשיה והמסחר עשה, הוא בעצם לא הוציא צו בכלל.
משה גפני: קיימנו דיון על העניין הזה, כל אחד מנקודת ראותו.
אלי גולדשמידט: יש לי מידע מסווג, שלפיו הם כן מתכוונים להביא לנו צו השונה במידה מסוימת מהבקשה, ממה שאנחנו החלטנו, אבל הם מתכוונים לעשות את זה.
אלי גולדשמידט: זה מידע לא פורמלי, נכון?
אלי גולדשמידט: כנראה שתהיה פה בקשה לצו נוסף וכנראה שלא יהפכו את ההיטל להיטל אפס.
אלי גולדשמידט: אני לא אומר זאת בוודאות, בואו נחכה עוד שבוע שבועיים.
אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים להצעת החוק של חבר הכנסת פרוש:
אלי גולדשמידט: הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון מס' 6)(עידוד ירושלים בירת ישראל).
אלי גולדשמידט: רבותי, אנחנו קוראים את החוק.
אלי גולדשמידט: החוק אושר כבר לקריאה ראשונה ואושר בקריאה ראשונה.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פרוש, אתה זוכר אם היו דברים בהכנה לקריאה ראשונה שאמרנו שנדון בהם בנפרד בהכנה לקריאה שניה ושלישית?
אלי גולדשמידט: בואו נתחיל לקרוא.
מאיר פרוש: אדוני היושב ראש, חברים נכבדים, במסגרת הדברים הטובים שעשתה הכנסת השבוע לנגב, לעיירות הפיתוח וכדומה, ביקשתי להביא לדיון כהכנה לקריאה שניה ושלישית את ההצעה שלי, שהזכאים בירושלים שרוכשים דירה או כאלה שמרחיבים דירה שיש להם זכאות, יקבלו מענק של 60 אלף שקל.
מאיר פרוש: במקור, כשהגשתי את ההצעה, ביקשתי שיהיה גם 50% פטור ממס רכישה ואדוני היושב ראש, אתה הובלת את הדיון לקראת קריאה ראשונה, שהעניין של מס רכישה לא מתקבל טוב.
מאיר פרוש: למה בירושלים כן ובמקום אחר לא?
מאיר פרוש: ואז אמרנו במקום 50% או הנחה במס רכישה, נדבר על קרקעות מינהל בירושלים ומי שרוכש יקבל מענק על הקרקע.
מאיר פרוש: זה חוק שחתמו עליו 61 חברי כנסת.
מאיר פרוש: אני הגשתי את החוק ולא ידעתי על ההתפתחויות שיהיו ואני לא יודע אם היה מישהו שצפה את ההתפתחויות האלה.
מאיר פרוש: אבל, לית מאן דפליג.
מאיר פרוש: אני חושב שיש על כך קונצנזוס בין כל חברי הבית.
מאיר פרוש: אני חושב שלגבי ירושלים בכל תקופה ואולי בתקופה הנוכחית יותר מאשר בעבר, יש קונצנזוס בין חברי הבית שירושלים גם היא תקבל מה שמקבלים באזורי עדיפות אחרים, מקבלים סכומים גדולים או קטנים יותר.
מאיר פרוש: לכן, אני מבקש שהוועדה תאשר את זה להכנה לקריאה שניה ושלישית.
מאיר פרוש: ביקש ממני חבר הכנסת פריצקי ושאל האם אני מסכים שראש עיריית ירושלים מר אהוד אולמרט יבוא בפני החברים.
אלי גולדשמידט: חבל על הזמן.
אלי גולדשמידט: יש פה נציג שהוא כל כך אוטנטי והוא יד ימינו שקוראים לו רובי ריבלין.
מאיר פרוש: אני רוצה לומר, שמשנת 85 המחקרים מגלים על שני מרכיבים מרכזיים שבגינם עוזבים צעירים את ירושלים: האחד - יוקר הדיור והשני - תעסוקה.
מאיר פרוש: הממשלות לא עשו שום דבר בנושאים האלה.
מאיר פרוש: אני חייב לספר שאמרתי כבר פעם אחת בישיבת ממשלה, בפברואר 99, שהתקיימה באולם מועצת עיריית ירושלים ובה דנו על הטבות לירושלים ואז העלתי הצעה דומה.
מאיר פרוש: הממשלה החליטה לאשר את זה.
מאיר פרוש: מי שמנע מלבצע את זה היה המותקף השבועי, היועץ המשפטי לממשלה מר אליקים רובינשטיין, שאמר שהחלטה כזאת בפברואר 99, כמה חודשים לפני הבחירות לתת מענקים לזכאים בירושלים, זה שוחד.
מאיר פרוש: לכן מנעו את ההחלטה הזאת.
מאיר פרוש: אז אני לא צריך הסכמה של עיריית ירושלים או של ראש עיריית ירושלים לנושא הזה.
מאיר פרוש: אני חושב שכל מי שירושלים חשובה לו צריך לאשר את החוק הזה.
אלי גולדשמידט: אבל גם עכשיו אנחנו לפני בחירות.
מאיר פרוש: זה הכנסת והמשלה כאילו נותנת הטבה.
מאיר פרוש: לכן אני מבקש שיאשרו את זה וכל מי שיתמוך בזה יכול להתגאות בעניין הזה.
יעקב ליצמן: אני הייתי מציע תוספת קטנה: אני חושב שבשכונת גילה, ברחוב האנפה, צריך לקבל תוספת מיוחדת.
עופר חוגי: זה קו עימות.
יעקב ליצמן: אותו דבר בשועפאת, בצד השני.
יעקב ליצמן: הייתי מציע שבמקומות האלה נוסיף עוד 10 אלף שקל.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להגיד מה מטריד אותי פה מאוד: אחת הבעיות הקשות ביותר של ירושלים היא שבירושלים יש אוכלוסיה ענייה.
יוסף יצחק פריצקי: אוכלוסיה שהשכבה הסוציו-אקונומית הגבוהה יותר עזבה אותה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רואה משימה חשובה ביותר לקחת אותם חזרה פנימה.
ראובן ריבלין: מה, לספח את מבשרת?
יוסף יצחק פריצקי: לא לספח את מבשרת אלא תיתן אפשרויות.
יוסף יצחק פריצקי: ירושלים הפכה באיזו שהוא מקום לניו-ארק.
יוסף יצחק פריצקי: באים אליה לעבודה ובורחים ממנה ונשארה בה אוכלוסיה במצב סוציו-אקונומי לא טוב.
יצחק כהן: כמו ברחביה.
יוסף יצחק פריצקי: רחביה הולכת וקטנה.
סמדר אלחנני: רחביה הולכת ונהיית עניה.
יוסף יצחק פריצקי: החוק הזה לא מעודד כניסתה של אוכלוסיה טובה לירושלים...
עופר חוגי: החרדים לא טובים.
יוסף יצחק פריצקי: לא, משום שמה שהוא נותן הוא נותן לזכאים בלבד.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא נותן הטבות בדיור.
עופר חוגי: כל הסטודנטים יישארו בירושלים.
יוסף יצחק פריצקי: אם חבר הכנסת פרוש היה מציע הצעה כזאת והיה אומר: מי שבתוך התחום המוניציפאלי הזה, שרוכש דירה שהיא בסכום סביר יקבל מענק, הייתי אומר שזה בסדר.
יוסף יצחק פריצקי: הוא פותח משהו לכולם לבוא.
יוסף יצחק פריצקי: החוק הזה אומר: מי הוא זכאי?
יוסף יצחק פריצקי: הוא מגדיר זכאי כמי שהוכרה זכאותו כחסר דיור בתכנית חסרי דיור וכן מי שהוכרה זכאותו כאמור בתכנית בעלי דיור בשל מצוקת דיור.
אלי גולדשמידט: אז תגיש הצעת חוק שמכוונת לשכבות מבוססות.
אלי גולדשמידט: הוא רוצה לעזור לעניים.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פריצקי, העידוד לעשירים ולמבוססים לא נעשה בדרך של הטבות כספיות.
יוסף יצחק פריצקי: עידוד להכניס אוכלוסיה טובה נעשה בהשקעות, בעיקר בתשתית.
יוסף יצחק פריצקי: בבתי ספר טובים, בהשקעות תשתית.
אלי גולדשמידט: אבל לא זו מטרת החוק הזה.
אלי גולדשמידט: החוק הזה אמור לעזור למשפחות.
מאיר פרוש: בתעשיה אנחנו איזור א'.
אלי גולדשמידט: אני רוצה להגיד לכם משהו ששייך להשקפת עולם: ועדת הכספים הזו בכוונת מכוון או שלא בכוונת מכוון עסקה מאז הקמתה מבחינת איזורי הארץ בשלושה איזורים, שנתנה להם עדיפות מובהקת, גם בחקיקה וגם בטיפול.
אלי גולדשמידט: האחד זה איזור הצפון וקו העימות בעיקר, השני זה הנגב והשלישי זה ירושלים.
אלי גולדשמידט: זה בקונצנזוס.
יוסף יצחק פריצקי: הגדרת זכאי צריכה להיות גם זוגות צעירים.
מאיר פרוש: יש זכאות.
יוסף יצחק פריצקי: הגדרת פה זכאי.
משה גפני: זה מה שהיה בקריאה הראשונה, משרד השיכון דרש את זה.
יוסף יצחק פריצקי: זכאי הוא מי שהוכרה זכאותו כחסרת דיור.
אלי גולדשמידט: איך הגדרנו בחוק של חבר הכנסת סבן לגבי באר שבע?
אנה שניידר: יש הגדרה בחוק הלוואות לדיור בין זכאי שכרגע לא...
יוסף יצחק פריצקי: אבל היא לא חלה לגבי הסעיף הזה.
אנה שניידר: בסעיף הזה יש הגדרה שונה וצריך לראות מה הייחס...
אלי גולדשמידט: היא מרחיבה לעומת.
יוסף יצחק פריצקי: לא, היא מצמצמת לאוכלוסיה מאוד ספציפית.
מיכאלה גרזון: היא מרחיבה.
מיכאלה גרזון: זה מקנה לכללים של משרד הבינוי והשיכון ובפועל מגדיר זכאות לחסרי דירה.
מיכאלה גרזון: חסרי דירה הם מי שאין ולא היתה להם דירה בבעלות.
מיכאלה גרזון: לעומת זאת, הסעיף כאן מרחיב, כי הוא כולל גם כאלה שנקבעה להם זכאות כבעלי דירה.
מיכאלה גרזון: ..
אלי גולדשמידט: בסדר, ההבהרה ניתנה.
אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לקרוא את סעיפי החוק.
יוסף יצחק פריצקי: סליחה, האם זה כולל גם את הגדרת זכאי בחוק הלוואות לדיור או שזה קובע הגדרה ספציפית, שההגדרה בחוק הלוואות לדיור לא נכללת בפנים?
אנה שניידר: לדעתי, זו הגדרה ספציפית לסעיף הזה, אבל, אני מניחה שבמילים: מי שהוכרה זכאותו כחסר דיור בתכנית חסרי דיור, זה מביא להגדרה הראשונה, הקיימת, ואז יש הרחבה.
אלי גולדשמידט: מה שמבקש חבר הכנסת פריצקי הוא, שכל מי שנכלל בגדר זכאי יכלל בהגדרה.
אלי גולדשמידט: אין לו התנגדות שהיא תהיה יותר רחבה, אבל בוודאי שלא תהיה יותר צרה.
אלי גולדשמידט: זה מה שאנחנו רוצים.
אלי גולדשמידט: אם נאשר את הסעיף הזה, אני מבקש שתיערך בדיקה משפטית.
אלי גולדשמידט: אם ההגדרה הזאת תואמת את הכוונה, מה טוב.
אלי גולדשמידט: אם היא לא תואמת את הכוונה, תשונה ההגדרה המשפטית כך שהיא תטען את הכוונה מבלי שיהיה צורך להביא את זה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להוסיף את המילה: לרבות.
יוסף יצחק פריצקי: זכאי, לרבות מי שהוכר...
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פריצקי, אני רוצה להרחיב.
אלי גולדשמידט: אומר חבר הכנסת פריצקי שהוא לא בטוח שזה מרחיב ואולי יש פה פגיעה בהגדרה של זכאות לפי חוק הלוואות לדיור.
אלי גולדשמידט: אמרה גברת שניידר שהיא מניחה שזה כולל את ההגדרה שמופיעה בחוק הלוואות לדיור.
אלי גולדשמידט: היא תבדוק את זה ואם יסתבר שבאמת ההגדרה צריכה להשתכלל, כפי שחבר הכנסת פריצקי מבטא כאן שנתמך על ידי כל חברי הוועדה, זה יעשה בלי להחזיר את זה לכאן.
אלי גולדשמידט: ההרחבה של ההגדרה מקובלת על כולם.
משה גפני: אני השתתפתי בדיון לקריאה הראשונה.
משה גפני: אני מסכים לחלוטין עם ההגדרה ועם ההרחבה וכמה שאפשר להרחיב יותר, כיוון שאני מסכים עם חבר הכנסת פריצקי שירושלים היא העיר הכי ענייה בארץ.
משה גפני: ואם אפשר לעודד וכמה שאפשר לעודד שאנשים לא יעזבו את ירושלים ושיבואו אליה משפחות וזוגות צעירים ואנשים שיחזקו אותה, אין בכלל ספק שזה מה שצריך לעשות.
משה גפני: מה שקרה, שבקריאה הראשונה היתה התנגדות לגבי ההרחבה של משרד השיכון ומשרד האוצר.
משה גפני: אני חושש, שאם ההצעה הזאת תתקבל ותהיה התנגדות טוטאלית של האוצר ושל משרד השיכון אנחנו יכולים לעשות את הטוב ביותר ולמעשה לגרום לנזק.
משה גפני: אם המצב הוא שמשרד השיכון מסכים לזה...
אלי גולדשמידט: רבותי, אני רוצה לסיים את הישיבה.
אנה שניידר: יש כאן למעשה הצעה להוסיף סעיף חדש לחוק הלוואות לדיור.
אנה שניידר: אני קוראת את סעיפי החוק: "מענק מיוחד לזכאי הרוכש או מרחיב דירה בירושלים.
אנה שניידר: 6ב.
אנה שניידר: (א) בסעיף זה – זכאי - מי שהוכרה זכאותו כחסר דיור בתכנית חסרי דיור לוותיקים או עולים, וכן מי שהוכרה זכאותו כאמור לתכנית בעלי דירה בשל מצוקת דיור; מדד – מדד המחירים לצרכן כפי שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; מדד הבסיס – מדד חודש.
אנה שניידר: ....... " כפי שיקבע לפי מתי שיתקבל החוק.
אלי גולדשמידט: אני מבין שאין בעיה כפי שכבר הגדרנו קודם, עם הבדיקה בשביל לוודא שהזכאי הוא זכאי.
אנה שניידר: "(ב) זכאי אשר ירכוש דירה או ירחיב את דירתו בירושלים, יקבל מענק בסכום של 60,000 שקלים חדשים.
יוסף יצחק פריצקי: יש לי הסתייגות והיא צריכה להיות מאוד ברורה: ובלבד שהוא בעלים של הדירה לפחות 5 שנים או איזו שהיא תקופה.
אלי גולדשמידט: גברת גרזון, ההגדרה עונה על הצורך?
מיכאלה גרזון: כן, אבל אני רוצה להגיד שאנחנו, במשרד, חושבים שגובה מענק כזה הן לרכישה והן להרחבה, יש בו איזו שהוא טעם לפגם, כי זה נותן מצב שווה לחסר דירה ולבעל דירה.
אלי גולדשמידט: לא זה מה ששאלנו.
מיכאלה גרזון: ההגדרה מכסה.
אלי גולדשמידט: הגבלת הזמן ותקופת ההכשרה שאמר חבר הכנסת פריצקי ישנה בגדר ההגדרה.
אלי גולדשמידט: את אומרת ש-60,000 זה לא בסדר בגלל שזה לא עושה אבחנה בין מי שיש לו דירה למי שאין לו דירה.
מיכאלה גרזון: בין מי שצריך לגשר רק על פער מימון לבין מי שצריך את מלוא המימון.
יעקב ליצמן: אני ביקשתי להוסיף את הנושא של שכונת גילה, ברחובות שיש עליהם יריות, שיקבלו תוספת.
יעקב ליצמן: גם בשועפאת.
אלי גולדשמידט: תרשום הסתייגות.
אלי גולדשמידט: אני מציע לך להוריד את זה.
אלי גולדשמידט: יש יריות בגבעה הצרפתית לא עלינו, ויש יריות בכביש למודיעין ובכביש למודיעין נהרגים אנשים.
אלי גולדשמידט: אל תתעסק עם זה, זה מאוד מסבך את העניין.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פרוש, אתה רוצה גם בשכונות שמסביב לירושלים או שאתה מסתפק בירושלים?
מאיר פרוש: אני מגיש על ירושלים.
אלי גולדשמידט: מי שמרחיב זה נושא חדש.
אנה שניידר: אני רוצה לומר שקיבלתי בכתב הסתייגות של חבר הכנסת ישראל כץ, שהוא רוצה שהחוק יחול גם על ירושלים רבתי, קרי: מעלה אדומים, גבעת זאב, גבעונה הישנה והחדשה ושם יקבלו מענק של 40,000 שקל.
אנה שניידר: אני חייבת לציין, שזו תפנית שלא היתה בהצעת החוק הכחולה.
אלי גולדשמידט: לכן זה נושא חדש.
אלי גולדשמידט: זה גם לא יכול לעבור בהסתייגות, אז צריך להגיד לחבר הכנסת ישראל כץ, שאם הוא עומד על הסתיגויותו הנושא צריך לעבור לדיון בועדת הכנסת.
אלי גולדשמידט: מי בעד סעיף א' ו-ב' כפי שהוא בינתיים, ירים את ידו.
אנה שניידר: "(ג) נוסף על אמור בסעיף קטן (א), זכאי אשר ירכוש דירה או ירחיב את דירתו בירושלים, והיא על מקרקעי ישראל, כהגדרתם בחוק-יסוד: מקרקעי ישראל, יקבל מענק בסכום של 20,000 שקלים חדשים.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פרוש, למה אתה נותן את זה?
אלי גולדשמידט: למה מי שעל קרקע של מינהל צריך לקבל בונוס של 20,000 שקל על פני מי שעל קרקע של טאבו?
מאיר פרוש: כשאני הגשתי את זה לקריאה טרומית, ביקשתי גם 50% הנחה במס רכישה.
מאיר פרוש: פה, כשדנו על זה לקראת קריאה ראשונה, נאמר על ידי משרד המשפטים או מישהו אחר ואתה אימצת את זה והסכמנו שאף אחד לא מקבל הנחה של מס רכישה.
מאיר פרוש: ואז, במקביל, אמרנו שנלך על מענק של 20,000 שקל אם זה על קרקע של מינהל מקרקעי ישראל.
מאיר פרוש: כי יש במשרד השיכון, בישובים שנותנים גם מענק מקום וגם מענק על הקרקע, הנחה בפיתוח...
אלי גולדשמידט: אבל אני חוזר שוב על השאלה: למה דווקא למי שיושב על אדמת מינהל?