GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סטנלי פישר: עכשיו אני רוצה לדבר על ההשפעה של העולם על המשק הישראלי.
סטנלי פישר: יש סך הכול שני תרחישים.
סטנלי פישר: אחד, בצד ימין: אירופה מתמודדות.
סטנלי פישר: התחזית לצמיחה בגוש היורו בשנה הבאה של 0.7 מבוסס על החץ הימני.
סטנלי פישר: אירופה תתמודד.
סטנלי פישר: זאת הנחה, זה לא דבר שבטוח.
סטנלי פישר: בצד שמאל יש את הבעיה שאירופה יכולה להתמוטט.
סטנלי פישר: הבעיה שם זה, שיכול להיות שמדינות יתחילו לצאת מגוש היורו.
סטנלי פישר: זה דבר שאי-אפשר לפסול.
סטנלי פישר: אם זה יקרה אנחנו פשוט לא יודעים מה יקרה במשק הישראלי.
סטנלי פישר: משום שזה יגרום למשבר פיננסי ואנחנו לא יודעים איך זה יחלחל ולכל אירופה ולכל העולם.
סטנלי פישר: אנשים מדברים על "האחים ליהמן".
סטנלי פישר: אני לא יודע אם זה יהיה "האחים ליהמן" אבל אני יודע שאני לא יודע מה יקרה ואין אף אחד שיודע מה יקרה אם גוש היורו יתחיל להתפרק.
סטנלי פישר: אז אנחנו צריכים להיות מוכנים לשני התרחישים ולכל התרחישים.
סטנלי פישר: זאת אומרת, אנחנו צריכים לטפל במשק לפני שניכנס למצב של החץ השמאלי.
סטנלי פישר: איך אנחנו צריכים לשמור על היציבות של המערכת הפיננסית?
סטנלי פישר: בלי זה אנחנו לא נשלוט על המצב.
סטנלי פישר: אנחנו צריכים לשמור על מצב התקציב של המשק.
סטנלי פישר: הנה הסיפור של התקציב.
סטנלי פישר: אני מבקש שתשימו לב למה שיש כאן.
סטנלי פישר: בצד ימין יש את יעד הגירעון המקורי, זה היה 1.5% של התמ"ג, בערך 15 מיליארד שקלים.
סטנלי פישר: החלטת הממשלה בתחילת יולי להעלות את זה ל-3%.
סטנלי פישר: להעלות את הגירעון ב-15 מיליארד, זאת אומרת, לקבל את החובה לגייס חובות של 15 מיליארד מהשווקים ובכך להוריד את נטל המיסים ב-15 מיליארד שהיינו צריכים להטיל כדי להגיע ל-1.5%.
שי חרמש: לציין שזה לחמש שנים וזה לא חד שנתי.
שי חרמש: כל הגרף זז.
סטנלי פישר: אני רוצה להמשיך, נגיע לזה אחר-כך.
משה גפני: לא מגיעים לזה, תמשיך.
סטנלי פישר: יושב הראש יחליט.
סטנלי פישר: אנשים באים וטוענים: אנחנו צריכים לעשות כמו באירופה, להגדיל את הגירעון.
סטנלי פישר: חברי הכנסת, הגדלנו את הגירעון ב-1.5%.
סטנלי פישר: זה צעד שמוריד את הנטל על הציבור הנוכחי ומגדיל את הנטל על הדורות הבאים.
סטנלי פישר: אבל ככה זה, זאת החלטה של הממשלה.
סטנלי פישר: אני חשבתי שזה היה צריך להיות קצת יותר חזק, 2.5%.
סטנלי פישר: לא ניכנס לויכוח הזה.
סטנלי פישר: מה שחיוני עכשיו זה שנעמוד ב-3% ולא נתחיל להתהדר משום שאין לנו מיסים ואין לנו זה ואין את זה.
סטנלי פישר: עכשיו אני ממשיך.
סטנלי פישר: זה יעד הגירעון – 3%.
סטנלי פישר: 4.5% של התמ"ג, כלומר, 45 מיליארד שקל, זה מה שיהיה בתקציב, זה מה שיהיה הגירעון אם נשמור על כלל ההוצאות שמאפשרות לממשלה להגדיל את ההוצאות ב-15 מיליארד.
סטנלי פישר: זה מה שיקרה אם נעמוד בעלייה בהוצאות של 15 מיליארד.
סטנלי פישר: בטור השמאלי, 6% של התמ"ג, זה לאן שנגיע אם לא נטפל בהוצאות שהן יותר גדולות ממה שיעד ההוצאות מאפשר ואם לא נטפל גם במיסים – נגיע ל-6%.
סטנלי פישר: תבינו שזה 6% גירעון במצב של צמיחה מעל 3%.
סטנלי פישר: במצב טוב של המשק נגיע ל-6% אם שר האוצר והממשלה לא היו מטפלים במצב של גירעון מבני במשק הישראלי.
סטנלי פישר: חבל שהגענו לשם אבל הגענו לשם.
סטנלי פישר: אפשר להתווכח עד אין סוף אבל זה לא שווה.
סטנלי פישר: אנחנו נמצאים איפה שאנחנו נמצאים וצריכים לטפל בבעיה.
סטנלי פישר: זה מה שהממשלה מנסה לעשות.
סטנלי פישר: איך?
סטנלי פישר: זה מה שאמרתי לכם עכשיו.
סטנלי פישר: מי שרוצה יכול לקרוא את זה אחר-כך.
סטנלי פישר: מה לעשות?
סטנלי פישר: יש גישה אחת שאנחנו כולנו מכירים: יהיה בסדר, נגיע לשם נטפל בזה.
סטנלי פישר: אם נגיע לשם נהיה באמצע משבר ונצטרך להעלות מיסים.
סטנלי פישר: אז בצדק נשמע על מה אמרו קרוגמן ואחרים.
סטנלי פישר: באמצע מיתון אתה מנסה לא להעלות מיסים.
סטנלי פישר: אנחנו לא במיתון, אנחנו במצב יחסית טוב.
סטנלי פישר: הזמן לתת לעצמנו את היכולת בתוך מיתון להגיב באופן מרחיב זה עכשיו.
סטנלי פישר: אנחנו צריכים לעשות סדר עכשיו כדי שנהיה במצב טוב בשנה הבאה כדי שנוכל להתמודד עם מה עלול לקרות.
סטנלי פישר: לכן, יהיה בסדר זה לא נכון – יהיה לא בסדר.
סטנלי פישר: הגישה השנייה היא להכיר בעובדות.
סטנלי פישר: העובדות הן שהמצב במשק העולמי מאוד חלש, שההסתברות למיתון חמור באירופה היא לא קטנה ואם זה יקרה, זה ישפיע עלינו לרעה.
סטנלי פישר: מה הציעה הממשלה?
סטנלי פישר: אני מניח, אדוני שר האוצר, אתה תסביר.
משה גפני: אתה אדוני הנגיד ממליץ לאשר את הצעות הממשלה או שאתה מציע שיהיה בסדר?
מירי רגב: תשאל אותו את השאלה הנכונה: למרות שהצמיחה טובה, למרות שלכאורה המדינה במצב טוב, האזרחים הם במצב רע.
מירי רגב: למרות שהמדינה במצב טוב ויש צמיחה, נמשיך עם הגזרות.
מירי רגב: בוא נחדד את השאלה.
מירי רגב: בגלל ש-7% זה מספר, בוא נדבר על אנשים ולא על מספרים.
משה גפני: אדוני הנגיד, השאלה שלי בלי פרשנות: האם אתה מציע לוועדת הכספים לאשר את הצעות הממשלה?
משה גפני: אל תיכנס לפרטים, אנחנו נקיים על זה דיון.
סטנלי פישר: אדוני היושב ראש, אני מציע לאשר את ההמלצות של הממשלה אבל אני רוצה עוד שני משפטים.
סטנלי פישר: המספר שחברת הכנסת רגב ביקשה זה 253,000 איש.
סטנלי פישר: יש לי משהו להגיד לגבי ההמלצות כאן.
סטנלי פישר: אם כל הכסף יגיע זה בסדר, זה יטפל בזה.
סטנלי פישר: יש שני דברים כאן שפחות בטוחים וזה הרווחים הכלואים והעמקת הגבייה.
סטנלי פישר: יכול להיות שנגלה בעוד כמה חודשים ש-14 ומשהו לא בעצם יגיעו לזה.
סטנלי פישר: אם כך, יכול להיות שנצטרך לנקוט בצעדים אחרים נוספים.
סטנלי פישר: אבל זה לפחות דבר רציני מאוד.
סטנלי פישר: כאן אני רוצה להסביר משהו.
סטנלי פישר: אני לא מחלק מחמאות בקלות אבל קל מאוד להגיד שיהיה בסדר.
סטנלי פישר: קל מאוד לפני בחירות להגיד יהיה בסדר, אפילו יותר קל לפני בחירות להגיד שיהיה בסדר.
סטנלי פישר: זה מאוד אחראי לנסות לטפל בבעיה עכשיו.
סטנלי פישר: לטפל בבעיה המבנית שיש לנו בתקציב וזה מה שהממשלה עשתה.
משה גפני: אדוני יו"ר הכנסת, בבקשה.
ראובן ריבלין: ביקשתי להשתתף בישיבה על-מנת להזכיר לחברי הכנסת - אני שמח לראות פה כמעט 25 חברי כנסת שמשתתפים בישיבה חשובה זאת.
ראובן ריבלין: בשנה הקודמת, כאשר הארץ רגשה וסערה ואנחנו יצאנו לחופשת הקיץ, הפכנו במידה רבה, והביקורות היו צודקות, לבלתי רלוונטיים בתפקידנו כאנשים אשר גם מחוקקים וגם מפקחים על פעולות הממשלה.
ראובן ריבלין: למדנו מניסיון העבר.
ראובן ריבלין: בהתייעצות עם יו"ר ועדת הכספים אנחנו נקיים את ישיבות ועדת הכספים באופן חופשי וללא מגבלה בכל פעם שיהיה צורך.
ראובן ריבלין: כמובן, תוך התייעצות עם הסיעות השונות ולא מתוך רצון לעשות מחטפים.
ראובן ריבלין: מדינת ישראל נמצאת במשבר כלכלי במשך 8 החודשים האחרונים.
ראובן ריבלין: שמעתי בעיון את המלצותיו של נגיד בנק ישראל.
ראובן ריבלין: נגיד בנק ישראל הוא לא נבחר, הוא נבחר על ידנו, על ידי הכנסת, כאשר היא חוקקה את חוק בנק ישראל.
ראובן ריבלין: הוא נבחר על ידנו להיות אותו יועץ כלכלי ומאיר הארות לגבי נושאים כלכליים מקצועיים לחלוטין.
ראובן ריבלין: כמובן שיש גישות שונות בתוך המערכת הפוליטית.
ראובן ריבלין: יש גישות סוציאל דמוקרטיות, יש גישות קפיטליסטיות של שוק חופשי.
ראובן ריבלין: הדברים האלה הם היו ויהיו במסגרת של ויכוחים.
ראובן ריבלין: אנחנו רק יודעים שהיום המדינה נמצאת במצב שבו אנחנו עלולים למצוא את עצמנו בפני מים אדירים אשר יכולים להעלות קשיים רבים גם למדינה.
ראובן ריבלין: מהצד האחר, תיקונים של אותם דברים יכול להקשות רבות על אזרחי מדינת ישראל.
ראובן ריבלין: לכן אנחנו נבחרנו כדי להכריע.
ראובן ריבלין: ההכרעה מחויבת והויכוח כמובן יתקיים.
ראובן ריבלין: אני שמח, אדוני היושב ראש, שאתה מבקש לזמן את כל אותם גורמים אשר הם מבקשים להשמיע את דברם לכאן או לכאן, כיצד צריך וכיצד ניתן להתמודד עם הבעיה שכן אנחנו מחויבים להתמודד עם הבעיה.
ראובן ריבלין: אני גם רוצה לומר שאני גם ער לכך שאנחנו נמצאים בתוך מערכת בחירות כבר כמעט שנה שלמה והמערכת הזאת עלולה עוד להתגלגל שנה נוספת.
ראובן ריבלין: אני חשבתי שטוב היה אם הכנסת היתה מסיימת את הבחירות והציבור היה אומר את דברו ואז היה ניתן בצורה הרבה יותר שקולה לבוא ולקבוע, תוך אחריות ציבורית.
ראובן ריבלין: היום העם מסתכל והעם ישפוט כמובן.
ראובן ריבלין: הוא לא ישפוט לפי הערכות כלכליות, הוא ישפוט על-פי אמות המידה המכוונות אותו וזאת חובתנו.
ראובן ריבלין: לכן אנחנו נעשה כל שביכולתנו לקיים את הדיון הציבורי אבל לאפשר למדינת ישראל, על-ידי ממשלת ישראל - ממשלה זאת לא זכות.
ראובן ריבלין: זאת חובתה של הממשלה לקבל החלטות והכרעות, כפי שאמר זאת נגיד בנק ישראל.
ראובן ריבלין: לכן אנחנו נקיים את הדיונים ככל שיידרש ונביא להכרעה בזמן שלאחר גמר הדיון.
ראובן ריבלין: הוא יתקיים וימוצה, אם יהיה צורך מיום ליום ומשעה לשעה.
ראובן ריבלין: לשם כך נבחרנו וזה תפקידנו.
יובל שטייניץ: לא סיימתי להציג את המצגת.
יובל שטייניץ: אני צריך עוד 10 דקות.
יובל שטייניץ: אני רוצה להגיד תודה ליושב ראש הכנסת.
יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש, אני חושב שהדברים שאמרת מאוד מכבדים את הכנסת.
יובל שטייניץ: הוזכרה פה המילה בחירות.
יובל שטייניץ: הצעדים שאנחנו מציעים פה הם לא קלים, הם לא כלכלת בחירות, הם כלכלה.
יובל שטייניץ: הם לא כלכלת בחירות, הם כלכלה.
יצחק וקנין: מירי, מעניין מה היית אומרת אם היית יושבת בכסא שלו.
יובל שטייניץ: מדינות באירופה, שבמצבים דומים ניהלו כלכלת בחירות או התנהלו ככלכלת בחירות, וזה מה שקרה בספרד ויוון, הגיעו הם ואזרחיהם לעברי פי פחת.
יובל שטייניץ: מאחר שגם נשאל וחשוב להבהיר, הכנו פה רק שקף אחד או שניים להבהיר מה קורה מבחינת אבטלה.
עמיר פרץ: אדוני שר האוצר, ספרד ויוון זה לא הדבר היחיד בעולם, יש גם דברים אחרים בעולם.
שלי יחימוביץ': כי הרבה יותר נוח להסיט את זה לכיוון הזה.
עמיר פרץ: כל הזמן ספרד ויוון.
מירי רגב: יש גם פריפריה.
זהבה גלאון: עמיר, זה עבד על שרי ממשלה אז למה שלא יחשבו שזה יעבוד גם עלינו?
עמיר פרץ: אנחנו קולטים מהר, אפשר להגיד לנו פעם אחת.
אבישי ברוורמן: ברד ירד בדרום ספרד הערב.
יובל שטייניץ: ההערה שספרד ויוון זה לא כל העולם היא נכונה.
יובל שטייניץ: יש מדינות אחרות שנפגעו פחות, ביניהן ישראל, כי הן נהגו יותר באחריות.
יובל שטייניץ: ספרד, יוון ואיטליה נהגו פחות באחריות ונפגעו הרבה יותר קשה.
יובל שטייניץ: מדינות אחרות נהגו יותר באחריות, נפגעו אבל הרבה פחות ואזרחיהן נפגעו פחות.
יובל שטייניץ: רק כדי להבהיר את השינויים באבטלה ובהשתתפות.
יובל שטייניץ: אתם רואים פה את השינויים מתחילת השנה.
יובל שטייניץ: יש לנו גידול של 0.8% בשיעור ההשתתפות מינואר עד יוני וגידול של 0.4% באבטלה לפי שיטת המדידה החדשה.
יובל שטייניץ: מה זה אומר?
יובל שטייניץ: אלה נתוני הלמ"ס ומבחינה מספרית נוספו כ-68,000 איש למעגל ההשתתפות.
יובל שטייניץ: כלומר, אנשים שקודם בכלל לא עבדו או החליטו לעבוד או לחפש עבודה.
יובל שטייניץ: 19,000 מתוכם עדיין לא מצאו עבודה.
יובל שטייניץ: התמונה הכללית, אבל, וזה צריך להבין, שהשתתפות עולה ב-0.8%, שזה מכלל כל המבוגרים, שזה מעל 5 מיליון והאבטלה זה מכלל כוח העבודה שהוא 3 פסיק משהו מיליון.
יובל שטייניץ: כשיש גידול מאוד גדול בהשתתפות, שזה הדבר הכי חשוב, כי שיעורי ההשתתפות בישראל היו קטנים, אז בדרך-כלל יהיה גם גידול מתון באבטלה.
יובל שטייניץ: נניח שנוספים 100,000 איש בבת אחת למעגל של אלה שמוכנים ורוצים ויכולים לעבוד, אז אם מתוכם רק 70,000 או 80,000 מצאו עבודה, אז יש גידול של 20,000 באבטלה.
יובל שטייניץ: בשקף הזה אתם רואים את הסיכום בצורה ברורה.
יובל שטייניץ: מתחילת השנה היה גידול מרשים של כמעט 68,000 בהשתתפות זה כמעט גידול של אחוז שלם.
יובל שטייניץ: במספר המועסקים במשק היה גידול של כמעט 50,000.
יובל שטייניץ: במספר המשרות הפנויות גידול של כמעט 10,000.
יובל שטייניץ: סך הכול נוספו למשק מתחילת השנה כמעט 60,000 מקומות עבודה בחצי שנה.
יובל שטייניץ: בחצי שנה נורמאלית, כדי לשמור על קצב תעסוקה רגיל, צריכים בערך 28,000-27,000.
יובל שטייניץ: כלומר, נוספו למשק פי שניים, 200% משרות, מה שנקראה בארצות הברית "Job Creation".
יובל שטייניץ: ב"Job Creation", הקצב מתחילת מחצית השנה הראשונה הוא 200% מעבר לממוצע.
מירי רגב: זה חצי משרה ולא משרה מלאה.
יובל שטייניץ: היה גם מעבר מחצאי משרות למשרות מלאות, אבל כאן זה רק משרות מלאות.
יובל שטייניץ: דורון, בבקשה.
משה גפני: דורון, מה אתה עומד להציג לנו עכשיו?
יובל שטייניץ: אנחנו נציג כמה נתונים ואחר-כך את הצעדים.
דורון כהן: אנחנו רואים פה את היציאה המהירה מהמשבר אבל מאמצע ב-2011, כתוצאה מההאטה באירופה וממשבר החובות באירופה יש האטה בכלכלה של כל העולם וגם אצלנו.
דורון כהן: אנחנו עדיין יותר טובים גם מסקנדינביה, אבל שיעור הצמיחה שלנו ירד ב-2.7% ברבעון הראשון.
משה גפני: העיקרון הוסבר, הובן.
רחל אדטו: מזל שיש את כל העולם כי אז אנחנו יכולים להצדיק את הבעיות אצלנו.
רחל אדטו: הבנו.
דורון כהן: השקף הקודם בא להסביר שכתוצאה מההאטה בכלכלה העולמית, היתה האטה גם אצלנו וירידה בקצב.
דורון כהן: גביית המיסים שלנו לא עולה כפי שנחזה מלכתחילה.
דורון כהן: לכן הגירעון - - -
אורית זוארץ: למה צריך להשית את זה על האזרחים אם אתם לא מצליחים לגבות את המיסים כפי שתכננתם?
אורית זוארץ: עכשיו צריך לפגוע באזרחים?
דורון כהן: הסברנו למה ולא נחזור על זה כי ליושב ראש אין זמן.
משה גפני: השר הסביר, הנגיד הסביר.
משה גפני: עכשיו מה הולכים לעשות?
דורון כהן: בשנת 2012 תכננו גירעון של 2%.
דורון כהן: בתחילת השנה באנו אליכם ואמרנו לכם שזה לא יהיה 2% אלא 3.4%.
דורון כהן: כרגע חסרים לנו, עד סוף יוני, עוד 2.8 מיליארד שקלים וזה מקרב אותנו לגירעון של 4%.
דורון כהן: הצעדים שננקטים עוד בשנת 2012, יובילו אותנו חזרה לכיוון ה-3.5% ויביאו אותנו ליעד המקווה של 3% ב-2013 שזה יעד אתגרי.
מירי רגב: אם זה לא יעמוד בתכנון?
מירי רגב: מי מתכנן, הרי זה ידי אדם מתכננים, זה אנשים באוצר.
מירי רגב: זה הפקידים החכמים באוצר.
משה גפני: מירי, מה את רוצה שיעשו?
משה גפני: שישאלו את מועצת גדולי התורה.
משה גפני: מה יעשו?
מירי רגב: בכם לא נוגעים.
אורית זוארץ: אתם מתפללים יופי על חשבוננו.
אורית זוארץ: אתם מתפללים יופי.
מירי רגב: מי מתכנן?
מירי רגב: מי רואה את הביצוע?
מירי רגב: מה קורה בתכנון מול ביצוע?
מירי רגב: רמטכ"ל שלא עומד במלחמה מתפטר.
משה גפני: מי את רוצה שיתפטר עכשיו?
דורון כהן: הממונה על התקציבים יסביר את צעדי המדיניות.
דורון כהן: הוא ומנהל רשות המיסים יציגו את ההצעות שאנחנו רוצים להוביל.
שלמה מולה: אני רוצה לדעת אם את תצביעי בעד או לא?
מירי רגב: אתה יכול להבין מה שאתה רוצה להבין.
מירי רגב: אני בוודאות לא אצביע.
מירי רגב: מה שאני אצביע זאת בעיה שלי ולא שלך.
משה גפני: כל אחד יצביע על פי מצפונו.
משה גפני: מה הצעדים?
דורון כהן: גל יציג את הטבלה של המיסים ואחר-כך מנהל רשות המיסים יסביר איך בעזרת
דורון כהן: כם אנחנו נצליח לגבות את זה.
דניאל הרשקוביץ: המשק הישראלי לא נמצא במיתון.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו נמצאים בסביבת צמיחה של 2.7% והצמיחה לנפש היא חיובית.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו לא נמצאים במיתון.
דניאל הרשקוביץ: לפני כחודש החליטה הממשלה, החליטו שר האוצר וראש הממשלה על קביעת יעד הגירעון לשנת 2013 ל-3%.
משה גפני: אני כבר מפסיק להאמין לכם כי 10 אנשים אמרו שיעד הגירעון הוא 3%.
משה גפני: אנחנו יודעים שיעד הגירעון הוא 3%.
דניאל הרשקוביץ: חשבתי אז ואני חושב גם היום שיעד הגירעון היה צריך להיות נמוך יותר, סביב ה-2.5%.
דניאל הרשקוביץ: מדוע?
דניאל הרשקוביץ: כיוון שאנחנו לא במשבר.
דניאל הרשקוביץ: במשבר ניתן להרחיב את הגירעון.
דניאל הרשקוביץ: ב-2009 היינו בסביבת גירעון של 5%-6% אבל ניתן להרחיבה את הגירעון.
דניאל הרשקוביץ: לעומת זאת, בשנים של גאות וצמיחה מעבר לתחזיות, יורדים יותר מהר בגירעון.
דניאל הרשקוביץ: זאת המדיניות: שמירה על ההוצאות, הרחבה בזמן של משבר והקטנה יותר מהירה של הגירעון והחוב בזמן של אי משבר.
דניאל הרשקוביץ: זאת ההחלטה שהתקבלה, והיא התקבלה על 3%.
דניאל הרשקוביץ: עכשיו, כשאנחנו כבר קיבלנו את ההחלטה של 3% וזאת ההחלטה, אז ב-3% כשאנחנו לא במשבר קל וחומר אנחנו צריכים לעמוד ביעד הגירעון הזה.
דניאל הרשקוביץ: גם חברה יכולה לבוא לבנק – אני זוכר את עצמי לבנק ומציג תכניות: ההכנסות יהיו כך, וההוצאות יהיו כך ואנחנו נרוויח ונפסיד וכדומה.
דניאל הרשקוביץ: בסוף שואלים אותך שאלה פשוטה: בוא תראה את הצעדים שאתה הולך לנקוט בשביל לעמוד במספרים.
דניאל הרשקוביץ: יותר טוב, פחות טוב, מה שחשוב זה הצעדים.
דניאל הרשקוביץ: אמרנו אז בצורה ברורה, שכרגע לאחר ההחלטה – אני אומר גם שההחלטה היא במתחם הסבירות.
דניאל הרשקוביץ: אמרתי את זה גם אז.
דניאל הרשקוביץ: מה שחיוני כרגע זה לבוא עם רשימה של צעדים שתעמוד בהלימה עם ההחלטה.
דניאל הרשקוביץ: זה הדבר החשוב ביותר.
דניאל הרשקוביץ: קיימתי סדרה ארוכה של פגישות, באמת עד למיקרו, עם סוכנויות הדירוג, זה הדבר המרכזי שהם הציגו.
דניאל הרשקוביץ: אני אמרתי להם בצורה ברורה – מספרים כולם יודעים לקרוא, הם מבינים במספרים.
דניאל הרשקוביץ: כולם מבינים את המספרים שהראה הנגיד עם אותה עמודה שלפני הטיפול בהוצאות של 4.5, 4.7 או 4.3, זה בכלל לא משנה.
דניאל הרשקוביץ: ברור שאנחנו בכלל לא בכיוון.
דניאל הרשקוביץ: מה שהיה חשוב להם ואני הבטחתי להם – אמרתי שהממשלה תבוא עם תכנית כך שיהיה ניתן לראות את ההלימה בין התכנית לבין היעד.
דניאל הרשקוביץ: אמינות זה הנכס הכי חשוב שיש.
דניאל הרשקוביץ: צריך להגיד את האמת, צריך להביט במציאות ולנקוט בצעדים גם אם זה לא נעים.
שי חרמש: תוואי גירעון הוא ל-5 שנים.
דניאל הרשקוביץ: תן לי לסיים.
שי חרמש: תוואי הגירעון ל-5 שנים זאת אמינות?
שי חרמש: הכפלת את תוואי הגירעון ל-5 שנים, תגיד את זה כרגע.
שי חרמש: זאת אמינות.
דניאל הרשקוביץ: מה שחשוב כרגע זה באמת לאשר את הצעדים.
דניאל הרשקוביץ: אפשר להתווכח על צעד כזה או צעד כזה.
שי חרמש: תענה לי, האם זאת אמינות?
דניאל הרשקוביץ: אל תפריע לי.
משה גפני: גל, יש לי בקשה אליך.
משה גפני: יושבים פה 25 חברי כנסת.
משה גפני: אנחנו רוצים כולנו להתבטא.
דניאל הרשקוביץ: אפשר להתווכח האם צעד כזה הוא יותר טוב, הוא פחות טוב?
דניאל הרשקוביץ: אפשר להתווכח, זאת לא תורה מסיני.
דניאל הרשקוביץ: מה שחשוב הוא זה לראות שיש חבילה שלמה של צעדים שעומדת בהלימה למטרה שנקבעה.
דניאל הרשקוביץ: עכשיו לגבי 2012.
דניאל הרשקוביץ: מה קרה לגבי 2012?
דניאל הרשקוביץ: היינו ביעד של 2%.
דניאל הרשקוביץ: כבר בינואר 2012 אמרנו שאנחנו משנים את תחזית ההכנסות.
דניאל הרשקוביץ: שומרים את ההוצאות, לא מעלים וגם לא מקצצים.
דניאל הרשקוביץ: שומרים על מסגרת ההוצאות שנקבעה ואנחנו רואים שיש לנו שינוי כבר בתחזית המיסים.
דניאל הרשקוביץ: באנו ואמרנו את זה בצורה ברורה.
דניאל הרשקוביץ: הגדלת הגירעון או הרחבת הגירעון – זאת אפילו לא החלטה, זאת הרחבה מ-2% ל-3.4% נאמרה בצורה ברורה.
דניאל הרשקוביץ: שוב אני חוזר לסוכנות הדירוג.
דניאל הרשקוביץ: בדוח שנכתב על-ידי קרן המטבע כתוב במפורש: מדינת ישראל בצעד של הרחבה שיעמוד על 3.4% והדירוג לא ירד.
דניאל הרשקוביץ: כיוון שהם הבינו את המדיניות שאומרת שלא נפרוץ את מסגרת ההוצאה כי בזה אי-אפשר לספר סיפורים לאף אחד: המשבר, הגלובאלי וכדומה.
דניאל הרשקוביץ: זה בידינו, דהיינו, שמירה על המסגרת.
דניאל הרשקוביץ: לא קיצוץ ולא - כאשר מדובר בהרחבת הגירעון כתוצאה מההאטה אמרנו שעל זה נשמור.
דניאל הרשקוביץ: תחזית לא משנים כל חודש.
שי חרמש: ואז הורדת ב-700 מיליון נכסים.
רחל אדטו: לא, הם קיבלו החלטה לבלבל אותנו בכל המספרים.
רחל אדטו: לא נגיע לעניין כי כולם חוזרים ואומרים את אותם דברים.
רחל אדטו: הפכנו אקדמיה כדי לבלבל אותנו ולא לתת זמן.
דניאל הרשקוביץ: אין קיצוץ במסגרת תקציב.
דניאל הרשקוביץ: אפשר הרבה לספר הרבה סיפורים, אני אומר את העובדות.
רחל אדטו: די, שמענו.
רחל אדטו: כולם נשמעו.
רחל אדטו: כולם מחכים שתגידו תאכלס מה מציעים.
ראובן ריבלין: גל, אני רוצה רק להעיר לך שאנחנו מקפידים מאוד על כבודם של פקידי הציבור.
ראובן ריבלין: אני מבקש שפקידי הציבור ישמרו על כבודם של מספרי הסיפורים.
ראובן ריבלין: אתה לא יכול להשתלח ולומר לחברי כנסת כאלה או אחרים שהם מספרים.
ראובן ריבלין: הם מקבלים את ההכרעה.
ראובן ריבלין: אתה לא רוצה אותם, אל תבחר בהם בפעם הבאה.
ראובן ריבלין: אל תדבר איתם בלשון מתנשאת כי אני מבקש להגן עליכם בכל הגנה אפשרית.
דניאל הרשקוביץ: תחזיות לא משנים כל חודש ולא כל חודשיים.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו מבצעים בדיקה חודשית ועל בסיס מגמה ועל בסיס תקופה יותר ארוכה, אם צריך משנים את התחזית.
דניאל הרשקוביץ: שינוי התחזית הוא על בסיס ששת החודשים הראשונים של השנה.
דניאל הרשקוביץ: על-פי שינוי התחזית הזאת או על-פי המגמה הזאת, אנחנו מזהים סטייה מייעד הגירעון המוגדל של אותם 3.4%.
אורית זוארץ: ומה עם המגמות בסוף השנה שעברה?
אורית זוארץ: ישב כאן שר האוצר לפני שנה בדיוק ודיבר על המגמות האלה ולא עשיתם כלום.
משה גפני: חברת הכנסת זוארץ, שמענו.
אורית זוארץ: הם לא עושים שום דבר.
משה גפני: הממשלה הקודמת עשתה, הכול בסדר.
משה גפני: האנשים מאבדים את הסבלנות.
משה גפני: תגיד מה אתם באגף התקציבים ובמשרד האוצר מתכוונים לעשות.
משה גפני: על זה אנחנו צריכים לדון.
משה גפני: תגיד לנו את זה.
משה גפני: על יעד הגירעון ועל כל הדברים יש פה ויכוח והוא לא יסתיים.
משה גפני: הנושא של מה שאתם מתכוונים לעשות יסתיים בהצבעה לכן חשוב לדעת מה אתה הולך לעשות.
משה גפני: האם אתה מציע לנו להעלות את המע"מ?
משה גפני: אתה מציע לנו להעלות את מס הכנסה?
משה גפני: אחרת לא נגיע לשום מקום וגם לא נצביע.
יובל שטייניץ: בסדר, הוא עכשיו מגיע לטבלה.
משה גפני: אני יכול להצביע אחרי ראש השנה.
מירי רגב: אחרי החגים זה רעיון טוב.
דניאל הרשקוביץ: הסעיף הראשון הוא העלאת המע"מ מ-16% ל-17%.
דניאל הרשקוביץ: זה נחזה בסכום של 4.4 מיליארד שקלים.
דניאל הרשקוביץ: ברשותך, אדוני היושב ראש וחברי הכנסת, אני רוצה להתייחס למספר נקודות מבחינת השיקולים גם לאותו אחוז כי חשוב להבין מה שאנחנו עושים.
דניאל הרשקוביץ: הטענה המרכזית אל מול הצעד הזה היא שמדובר בצעד רגרסיבי שיפגע בשוויון.
דניאל הרשקוביץ: ראשית, צריך לומר: נכון, המע"מ הוא סוג של מס עקיף רגרסיבי.
דניאל הרשקוביץ: אבל, אני רוצה כן לחדד מספר נקודות שחשוב לומר.
דניאל הרשקוביץ: ראשית, צריך לזכור שבמדינת ישראל, בניגוד גמור למדינות אחרות בעולם, מערכת המס הישיר היא אחת מהמערכות הפרוגרסיביות ביותר שיש ביחס למדינות מפותחות.
דניאל הרשקוביץ: הזכרתם כאן את המדינות הסקנדינביות ומדינות אחרות.
דניאל הרשקוביץ: מדינת ישראל פרוגרסיבית יותר במערכת המס.
דניאל הרשקוביץ: מכאן שחמשת העשירונים הראשונים לא משלמים מיסים.
דניאל הרשקוביץ: זה אומר שבמדרגת המס הראשונה של עד 5.200 שקלים, ש-44% מהעובדים נמצאים שם וגם המדרגה השנייה עד 8,800 של עוד 23%, זה 70% שלא משלמים מס.
דניאל הרשקוביץ: צריך להסתכל על זה - - -
אורית זוארץ: אז עכשיו אתם משיתים מס.
אורית זוארץ: אז יש לכם דרך עקיפה למסות אותם.
מירי רגב: מתוך זה צריך לשלם דלק, מים, חשמל.
מירי רגב: מה נשאר לו בסוף?
משה גפני: חברת הכנסת מירי רגב, אם אני אוציא אותך, זה יעזור לך בפריימריס?
מירי רגב: לא, רק אם אני אשאל את השאלות הנכונות.
משה גפני: עם כל הכבוד, אין לך פריבילגיה לשאול שאלות נכונות כשאחרים שותקים ומתנהגים אחרת.
מגלי והבה: היא צודקת.
משה גפני: אז מה אם היא צודקת?
שלמה מולה: אני רוצה לשאול על הטבלה.
משה גפני: גל, בבקשה.
דניאל הרשקוביץ: חשוב מאוד להבין בכמה ייפגעו מתוך ה-4.4 מיליארד שקלים אותם ארבעת העשירונים התחתונים ועשינו איזה אמדן.
דניאל הרשקוביץ: ארבעת העשירונים הראשונים צורכים כ-24% מסך כל הצריכה.
דניאל הרשקוביץ: זה אומר שבהינתן שמתוך 4.4 מיליארד שקלים, אם ניקח הנחה סבירה על בסיס אומדני במחירים של פחות או יותר 50% משורשר על כיוון הייצור ו-50% כיוון המחירים, שזה פחות או יותר על מה שמקבלים, אז 25% מתוך מחצית מ-4.4% זה למעשה פחות או יותר הנטל שיהיה על אותם ארבעת העשירונים, כאשר מדובר על סדר גודל של 400 או 500 מיליון, מתוך 14.4 מיליארד.
דניאל הרשקוביץ: מדובר בכ-3%-4%.
דניאל הרשקוביץ: אני לא טוען שאין פגיעה, אבל אני כן אומר שצריכים לקחת את הדברים בסך-הכול בפרופורציות הנכונות.
מירי רגב: באיזה פרופורציות?
מגלי והבה: להרוג את האזרחים.
משה גפני: מגלי, אני לא מסכים.
משה גפני: גל, אני רוצה להגיד לך את הסדר.
משה גפני: אני לא הולך לסיים את הדיון בעניין הזה.
משה גפני: בשעה 12:30 רוצה להצביע על המע"מ.
משה גפני: אני ממשיך את הדיון אחרי 12:30 על הנושאים הנוספים.
משה גפני: אני כנראה עושה ישיבת ועדה נוספת ביום ראשון על כל הנושאים הנוספים.
משה גפני: אני רוצה שתאמר עכשיו לוועדה דבר אחד.
משה גפני: אנחנו ממשיכים את הדיון ואני מבקש שתמשיך להיות כאן.
שלמה מולה: סליחה, אתה לא נותן לנו לשאול שאלות ואתה אומר שאתה רוצה להצביע בשעה 12:00.
שלמה מולה: יש לי שאלות בנושא המע"מ ואני רוצה לשאול.
משה גפני: חבר הכנסת מולה, תכף תשמע מה שאני אומר.
משה גפני: אני האחרון שלא אתן לוועדה לשאול שאלות.
משה גפני: אני רב עם כל העולם בשביל זה.
משה גפני: אני לא בטוח שאם הקואליציה היתה בראשות קדימה, היית נלחם כמוני נגד הקואליציה.
משה גפני: אני נלחם על זה שכולם ישאלו שאלות.
משה גפני: היעד שלי זה שעכשיו חברי הכנסת יוכלו להביע עמדה בנושא של המע"מ, בנושא של שאלות כדי לקבל תשובות.
משה גפני: אם לא נספיק עד 12:30 זה יידחה.
משה גפני: היעד הוא 12:30.
משה גפני: התחלנו את הישיבה ב-10:00 ועוד חבר כנסת אחד לא דיבר.
מירי רגב: עברנו על כל המדינות בעולם.
משה גפני: אני מבקש שתגיד לוועדה בדקה וחצי למה החלטתם להעלות את המע"מ באחוז ולא משהו אחר.
משה גפני: אחרי זה אני מבקש שחברי הכנסת יתייחסו.
דניאל הרשקוביץ: החלטנו על הרבה דברים אחרים.
משה גפני: אני ממשיך את הדיון בדברים האחרים.
דניאל הרשקוביץ: זה חלק.
משה גפני: ברור, אבל אני רוצה למקד בגלל שאנחנו רוצים להגיע למשהו.
דניאל הרשקוביץ: אני חושב שבסך-הכול צריך להגיע לדברים סבירים ומאוזנים ולא קיצוניים לכל צד.
דניאל הרשקוביץ: לכן אני חושב שאם תתבוננו ברשימה, תיראו חבילה מאוזנת.
דניאל הרשקוביץ: מצד אחד, העלאת מיסים ישירים תוך אי העלאה של שתי המדרגות הראשונות עד 9,000 שקלים, מתוך מחשבה לא להעלות את נטל המס על אותם עשירונים יחסית חלשים שמשלמים מעט מיסים וימשיכו לשלם מעט מיסים ישירים.
דניאל הרשקוביץ: המע"מ זה מס רוחבי שכולם משלמים אותו.
דניאל הרשקוביץ: גם הבינוניים וגם הגבוהים משלמים אותו.
דניאל הרשקוביץ: הסקטור העסקי, שגם הוא נושא בנטל במישור של העלאת מס המעסיקים והן בהיבט שגם הוא - - -
אורית זוארץ: זה מרמה מסוימת של מעסיק או שזה כל - - -
דניאל הרשקוביץ: לכן, בסופו של יום צריך לזכור שמס הוא מס, הוא פוגע בצמיחה, הוא פוגע בתעסוקה.
דניאל הרשקוביץ: בסופו של יום, האלטרנטיבה היא גירעון בלתי נשלט עם מחירים הרבה יותר גבוהים על הצמיחה ועל התעסוקה.
דניאל הרשקוביץ: לכן, בסופו של תהליך, אני חושב שהחבילה יוצרת את האיזונים בין כל הגורמים.
יובל שטייניץ: אני רוצה להשלים את התמונה שגל תיאר במשפט אחד.
יובל שטייניץ: החוסר בהכנסות המדינה עמד על בערך 29 מיליארד.
יובל שטייניץ: העלאת הגירעון מ-1.5% ל-3% הורידה מזה מחצית, 15 מיליארד.
יובל שטייניץ: נשארו 14 מיליארד.
יובל שטייניץ: ה-14 מיליארד הללו, שאיתם צריך להתמודד אחרי שכבר העלינו את הגירעון והוצאנו החוצה 15 מיליארד, נשאר מחצית.
יובל שטייניץ: ה-14 מיליארד האלה מחולקים, פחות או יותר, לשניים.
יובל שטייניץ: 7 מיליארד או 6.5 זה נטל באמת על הציבור וכ-7 מיליארד או 7.5 זה מס יסף על העשירים ביותר.
יובל שטייניץ: דרך אגב, החרפנו את ההמלצות של ועדת טרכטנברג, אנחנו לוקחים מס יסף לא מ-80,000 אלא מ-67,000.
יובל שטייניץ: זה מס שולי של 50%, מהגבוהים במערב על העשירים.
יובל שטייניץ: זה מס מעסיקים על החברות, זה דיבידנדים כלואים, שזה מיליארדים מהחברות וזה מאבק חורמה בהון השחור בצעדים שמעולם - - -
שי חרמש: את זה צריך לעשות בכל מקרה.
מירי רגב: על זה אנחנו לא מתווכחים, זה צעד מצוין.
שלמה מולה: למה רק 3 מיליארד שקלים על הכספים הכלואים?
יובל שטייניץ: אני מקווה שיהיה יותר.
יובל שטייניץ: אני רק רוצה לתאר את החלוקה.
יובל שטייניץ: המלחמה בהון השחור היא בצעדים שמעולם לא נעשו כמותם בישראל.
יובל שטייניץ: הבאנו מצגת ונשמח לתאר את זה אחר-כך.
יובל שטייניץ: כבר בשנה הראשונה אנחנו מעריכים שזה ייתן לפחות 2 מיליארד.
יובל שטייניץ: כשרוצים לראות את התמונה הכללית, מתוך 29 מיליארד, 15 יצאו החוצה עם הגדלת הגירעון.