GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רביב סובל: אם הייתי מגיע לוועדת הכספים עם תכנית מהוללת ששולחת שיקים לאזרחי מדינת ישראל בעלות של מיליארד ו-800 מיליון שקלים, הייתם שואלים אותי כמה מקבלות מזה השכבות החלשות, הייתי אומר לכם שזאת תוכנית מעולה, התוכנית החלשות מקבלות 150 מיליון.
רביב סובל: הייתם אומרים לי שהשתגעתי ושואלים אותי האם זאת התוכנית שלי והאם כך אני מחלק מיליארד ו-800 שקלים.
רביב סובל: אבל כאשר אנחנו באים ואומרים להפסיק את השיקים האלה, מיליארד ו-800 מיליון שקלים שהולכים סתם על מע"מ פירות וירקות, אומרים אוי ואבוי, ידינו תרעד.
מאיר שטרית: מאיפה אתה לוקח את הנתונים של 150 מיליון שקלים האלה?
מאיר שטרית: אני שואל איפה הנתונים.
מאיר שטרית: שיביא לכאן את הנתונים.
משה גפני: אני לא מסכים יותר לדיאלוג הזה.
משה גפני: גם לי יש סדר יום.
משה גפני: יש לי עוד כמה דברים שאני צריך לעשות, שאם אני לא מצליח בהם היום, בלאו הכי אני מצביע נגד התקציב.
משה גפני: ישבו כאן אנשי משרד האוצר מהבוקר ואני אומר לך שהם ישבו עם כוח סבל בלתי רגיל.
משה גפני: הם לא התפרצו, תקפו אותם – לא תקפו באופן אישי אבל תקפו את כל העניין הזה – והם ישבו בשקט.
מאיר שטרית: הפקידים לא אשמים.
מאיר שטרית: הפקידים הם מאה אחוז, הם מגינים על המדיניות של שר האוצר ואין לי אליהם שום טענה.
משה גפני: הם ישבו בשקט ואני לא מאפשר עכשיו להפריע להם.
משה גפני: מותר להם לומר את כל מה שהם רוצים ואני מבקש לא להתפרץ לדבריהם.
רביב סובל: אם מישהו היה חושב "לאשר" תוכנית כזאת, כל אחד היה אומר שזה הזוי לחלוטין.
רביב סובל: לכן אני לא חושב שיש דבר שהוא יותר סביר והגיוני מאשר לבטל את הפטור הזה.
רביב סובל: הסיבה היחידה שהיום זה מגיע בכלל לדיון ולשקילה, זה רק בגלל שזה מגיע בתוך מעטפת של תוכנית כלכלית שבסופו של יום כן נותנת לשכבות החלשות יכולת להתמודד עם השינוי הזה.
רביב סובל: נכון, גם 150 מיליון שקלים לשכבות החלשות זה לא קל, אבל כאשר זה מגיע עם מעטפת שלמה שכן מאפשרת להם היום להתמודד עם הדבר הזה, זה מאפשר לכם להצביע על הדבר הזה.
רביב סובל: צריך לזכור שמי שיצביע נגד דבר כזה, עושה דבר מאוד פשוט, הוא ממשיך לאפשר לכל מיני אנשים ומעלימי מס להמשיך ליהנות מפטור ומהצרות שנגרמות ממנו.
רביב סובל: לכן אני חושב שאנחנו היום פעם ראשונה מביאים למצב בו אתם מסוגלים בצורה סבירה לבטל את הדבר הזה שאין בו אלא מקלט להכנסות שחורות ואנחנו מביאים לכם מספיק מעטפת שיכולה לאפשר לשכבות החלשות להתמודד עם הפגיעה הזאת, ואנחנו לא מסתירים שזאת פגיעה, אבל צריך להבין שככל שהיא תתגלגל למחירים, זה יתגלגל לתוך המע"מ וכל הקצבאות צמודות למדד.
רביב סובל: יש מנגנון אוטומטי שמפצה את כל השכבות החלשות כאשר כל מערך הקצבאות צמוד למדד.
רביב סובל: יכול להיות שמישהו אומר שתהיה קטסטרופה, המחירים של הצרכנים יעלו, אבל יש לזה פיצוי.
רביב סובל: היינו מוכנים להיכנס לדיון עם כל אחד מהמגזרים שנפגע כדי לראות איך מטפלים במצבו, אבל לומר שבגלל השכבות החלשות לא הולכים למהלך שבסופו של יום מטפל כאן בכלכלה השחורה, מהלך שאת רוב הכסף שהוא לוקח הוא לוקח מהעשירים ולא מהעניים – זה פשוט בלתי נתפס.
רביב סובל: אומרים שהחקלאים הם אלה שייפגעו, והיו כאן כל מיני תיאורים ציוריים על איך הם מגיעים עם הארגז, הם מגיעים היום עם הארגז.
רביב סובל: עם הסוחר ערל הלב היה יכול להוריד להם עוד 10 שקלים במחיר, הוא היה עושה את זה כבר היום.
רביב סובל: המע"מ ממילא מתגלגל.
משה גפני: מה עם התיירות?
רביב סובל: גם התיירות.
רביב סובל: צריך לזכור שבסופו של יום הפגיעה היא לא בתיירות.
רביב סובל: אם מסתכלים על התחרות הגלובלית, וכל אחד שמתמחר יתמחר את החבילות, הוא צריך להסתכל מה נותנים בירדן ומה נותנים במצרים.
משה גפני: נאמר כאן קודם שבירדן מפחיתים.
יעקב אדרי: לך תראה איזה הטבות נותנים.
רביב סובל: אבל בסופו של יום בתיירות זה לא יפגע.
רביב סובל: השאלה היא איזה הטבות נותנים ולא לתיירים אלא לתיירנים.
אלכס מילר: על סמך מה אתה אומר שזה לא יפגע בתיירות?
אלכס מילר: אומרים שמעלים את המחירים.
רביב סובל: הם לא יוכלו להעלות את המחירים.
רביב סובל: הם רוצים את התיירים כאן.
אלכס מילר: מה זה הם לא יוכלו?
אלכס מילר: אתה מטיל מע"מ, הוא מעלה את המחיר.
רביב סובל: איך?
רביב סובל: למה הוא מעלה את המחיר?
אלכס מילר: עקב הטלת המע"מ.
בועז סופר: עשינו ניתוח ואני יכול להציג אותו בפני כולם כי הוא לא סוד ואפשר כמובן לחלוק.
בועז סופר: כאשר אנחנו ישבנו עם מנכ"ל משרד התיירות אמר לנו שפה טעינו, אמרנו מאה אחוז, תאמר לנו איזה מספר לכתוב.
בועז סופר: הוא אמר שהוא לא בדיוק יודע.
בועז סופר: אנחנו עשינו הכי טוב שאפשר כדי לדעת בדיוק מה תהיה ההשפעה על המחירים שכמובן זה ישפיע.
בועז סופר: לא שאנחנו חושבים שאין השפעה.
בועז סופר: ,
משה גפני: בסופו של דבר זה ייגזר ממה שאמר סרקוזי לביבי וכמה צריך לפצות את סטס מיסז'ניקוב.
בועז סופר: בדקנו מה הכי מתואם מבחינת התייר כשהוא מסתכל האם לבוא למדינת ישראל כן או לא.
בועז סופר: הכי מתואם, כמה מפתיע, זאת הצמיחה בעולם.
בועז סופר: יש צמיחה, יש יותר כסף, יש יותר זמן פנוי, נוסעים יותר, מטיילים יותר, מבקרים יותר.
בועז סופר: לא שער החליפין, לא היורו, לא הדולר, לא המדד ולא שום דבר מעין זה.
בועז סופר: המתאם הכי גבוה – כבר דיברנו בדיון הביטחוני ושם אין בכלל ויכוח – הוא הצמיחה בעולם, הצמיחה בגוש היורו והצמיחה בגוש הדולר, היא משפיעה דרמטית על הכניסות לישראל.
אלכס מילר: ברגע שאתה חוסם, ברגע שאתה לוקח מרכיבים ואתה מוריד.
בועז סופר: אנחנו לא חושבים שהעלאת מחיר תפגע.
משה גפני: הדיון בנושא הזה הסתיים.
משה גפני: אני לא פותח כאן כל רגע דיון חדש.
משה גפני: תשובה רק לגבי ההפחתה במס הכנסה.
משה גפני: יש סיכוי שתשנו את דעתכם או שאין סיכוי?
אמנון כהן: אם צריך חקיקה, נעשה חקיקה.
משה גפני: בועז, זה לא בסמכותך?
אמנון כהן: זאת חקיקה.
אמנון כהן: אני מבין, אבל אם צריך שינוי חקיקה, נעשה את זה.
משה גפני: לא שינוי חקיקה כי עוד אין חוק.
אמנון כהן: להם יש חוק והחוק כבר רץ.
אמנון כהן: צריך חוק.
אמנון כהן: צריך שינוי חקיקה.
יהודה נסרדישי: חקיקה לבטל את זה.
אמנון כהן: לא, לא לבטל, הקפאה שהתחולה שלה תהיה כך וכך.
אמנון כהן: אנחנו נעשה מה שצריך.
אמנון כהן: אבל לפני שאנחנו הולכים לזה, אני יכול לתת הסתייגות לנושא מע"מ פירות וירקות?
משה גפני: כן, שיבטלו את זה.
אמנון כהן: בשמי ובשם חבר הכנסת וקנין – הסעיף בטל.
משה גפני: לגבי מס הכנסה.
רביב סובל: אנחנו נביא את הדברים שעלו בוועדה בפני שר האוצר.
אמנון כהן: בכל מקרה, אני מבקש מהיועצת המשפטית, זה נמצא כאן בחוק, להכניס הסתייגויות בשמי ובשם חבר הכנסת וקנין, לנושא המיסוי.
אמנון כהן: הנושא הזה, מתי שהוא נכנס, אנחנו רוצים מ-2011.
אמנון כהן: הקפאה בשנים האלה.
אמנון כהן: זאת ההסתייגות.
אמנון כהן: לגבי 2009-2010.
מיכל דויטש-שהנר: לגבי 2009 לא יכול להיות.
מיכל דויטש-שהנר: 2009 חל.
אמנון כהן: אבל ההתחשבנות היא בסוף השנה, כך שזה צריך להיות מתחילת 2009.
מיכל דויטש-שהנר: לא.
מיכל דויטש-שהנר: חברות זאת הצעת חוק.
יהודה נסרדישי: איך אני יכול באמצע שנה?
אמנון כהן: אתה קיבלת מקדמות בלבד.
אמנון כהן: בסוף שנה אתה עושה חישוב.
יהודה נסרדישי: משכיר קיבלתי מקדמות?
משה גפני: אפשר 2010-2011.
משה גפני: ההסבר מאוד פשוט והעט יודעת לכתוב, אם יש יועצים משפטיים טובים לוועדה, ויש.
משה גפני: אני אומר מה ההסתייגות של חבר הכנסת כהן, כי אני הרי לא מגיש הסתייגויות.
משה גפני: מה שמבקש חבר הכנסת כהן – בעצם מבקשים זאת חלק גדול מחברי הכנסת – שההפחתות במס לשנתיים יוקפאו.
משה גפני: אם אי אפשר ב-2009 כמו שאומר יהודה נסרדישי בגלל שאנחנו כבר רצים, אז 2010-2011.
מיכל דויטש-שהנר: זה מה שבסך הכל ביקשנו, שלא לטפל ב-2009 לגבי היחידים.
מיכל דויטש-שהנר: בחברות אפשר.
אמנון כהן: לגבי חברות אפשר ב-2009?
מיכל דויטש-שהנר: אפשר.
אמנון כהן: 2009-2010 – חברות.
יעקב אדרי: צרף אותי להסתייגות של אמנון כהן.
משה גפני: רביב, שמעתי שאמרת מע"מ על פירות וירקות, שאפשר לתת 150 מיליון שקלים לשכבות החלשות.
משה גפני: אמרת משהו כזה?
אמנון כהן: הוא אמר שהתצרוכת שלהם מתוך המיליארד ו-800 מיליון.
רביב סובל: צריך להבין ש-150 מיליון שקלים יחזרו בצורה אוטומטית דרך הצמדת הקצבאות.
משה גפני: זה ההסכם הקואליציוני של יהדות התורה.
רביב סובל: לא, בלי קשר.
רביב סובל: הטיעון של אנשים הוא שאנחנו נעלה את המע"מ על פירות וירקות, מחירי הפירות והירקות בישראל יעלו והשכבות החלשות יתקשו לקנות אותם.
רביב סובל: מחירי הפירות והירקות בישראל יעלו, זה אומר שמדד המחירים לצרכן יעלה.
רביב סובל: כאשר מדד המחירים לצרכן עולה, כל הקצבאות במדינת ישראל עולות.
משה גפני: אפשר להתחיל להקריא את החוקים.
מיכל דויטש-שהנר: 163.
מיכל דויטש-שהנר: תיקון חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי).
מיכל דויטש-שהנר: בחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח-2007 (להלן – חוק להגדלת שיעור ההשתתפות) – (1) בסעיף 26(ג) במקום "בשנות המס 2008 ו-2009 ישולם מענק בעד חודשי עבודה בפועל בשנות המס 2007 ו-2008" יבוא "בכל אחת משנות המס 2008 עד 2011 ישולם מענק בעד חודשי עבודה בפועל בשנת המס שקדמה לה".
מיכל דויטש-שהנר: (2) בסעיף 27(ב) במקום "לגבי שנת המס 2008" יבוא "לגבי כל אחת משנות המס 2008 עד 2010".
מיכל דויטש-שהנר: 164.
מיכל דויטש-שהנר: תחולה (א) סעיף 26(ג) לחוק להגדלת שיעור ההשתתפות כנוסחו בסעיף 163(1) לחוק זה יחול לגבי מענק המשתלם בעד חודשי עבודה בפועל בשנות המס 2009 ו-2010.
מיכל דויטש-שהנר: (ב) סעיף 27(ב) לחוק הגדלת שיעור השתתפות כנוסחו בסעיף 153(2) לחוק זה יחול לגבי ההכנסה הממוצעת של שנות המס 2009 ו-2010.
מיכל דויטש-שהנר: אנחנו מבקשים לדחות את התחולה הארצית של חוק מס הכנסה שלילי בשנתיים נוספות, כך שגם בגין שנת המס 2009 ושנת המס 2010 ישולם רק בתחולת ויסקונסין ורק בגין 2011 ישולם מלא.
מיכל דויטש-שהנר: סעיף 165(3) סעיף 11(ב) (א) בפסקה (1) במקום "13 אחוזים" יבוא "11 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקה (2) במקום "25 אחוזים" יבוא "21 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקה (3) פסקת משנה (א) במקום "25 אחוזים" יבוא "21 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: (ב) בפסקה (2) במקום "25 אחוזים" יבוא "21 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקה (3)(א) במקום "25 אחוזים" יבוא "21 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקת משנה (ב) במקום "20 אחוזים" יבוא "17 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקת משנה (ג) במקום "16 אחוזים" יבוא "14 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקאות משנה (ד) ו-(ה) במקום "13 אחוזים" יבוא "11 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: לעניין הזה יש גם הוראת שעה.
מיכל דויטש-שהנר: (א) בפסקה (1) במקום "13 אחוזים" יקראו "12 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקה (2) במקום "25 אחוזים" יקראו "23 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקה (3) פסקת משנה (א) במקום "25 אחוזים" יקראו |23 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקת משנה (ב) במקום "20 אחוזים" יקראו "19 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקת משנה (ג) במקום "16 אחוזים" יקראו "15 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקאות משנה (ד) ו-(ה), במקום "13 אחוזים" יקראו 12 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: (ב) לגבי שנות המס 2014 ו-2015 יקראו את סעיף 11(ב) לפקודה כך: (1) בפסקה (1) במקום "13 אחוזים" יקראו "11 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקה (2) במקום "25 אחוזים" יקראו 22 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקה (3) פסקת משנה (א) במקום "25 אחוזים" יקראו "18 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקת משנה (ג) במקום "16 אחוזים" יקראו "14 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקאות משנה (ד) ו-(ה) במקום "13 אחוזים" יקראו "11 אחוזים".
מיכל דויטש-שהנר: לעניין הזה יש הוראת תחילה בסעיף 171(ג).
מיכל דויטש-שהנר: אנחנו עוברים לפסקה (4).
מיכל דויטש-שהנר: (4) בסעיף 14, במקום סעיף קטן (ד) יבוא: שר האוצר, באישור ועדת הכספים, רשאי להאריך את התקופות המפורטות בפסקאות משנה (א) עד (ח), כולן או חלקן, לגבי יחיד שהיה תושב ישראל לראשונה ולגבי תושב חוזר ותיק לתקופה שלא תעלה על 10 שנות מס ובלבד שביצע השקעה משמעותית בישראל שיש בה כדי לקדם יעדים לאומיים הנוגעים למשק המדינה בתוך שנתיים מהמועד שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק, לפי העניין, או בתוך שנתיים מיום כניסתם לתוקף של תקנות לפי פסקה זו לפי המאוחר מביניהן, ורשאי שר האוצר לקבוע תקופות הארכה שונות ובהתחשב בין השאר בסוג ההשקעה, בהיקפה ובמיקומה הגיאוגרפי והכל בתנאים ובתיאומים שקבע.
מיכל דויטש-שהנר: (א) תקופת הפטור האמורה בסעיף קטן (א).
מיכל דויטש-שהנר: (ב) התקופה האמורה בפסקה (ב)(2) להגדרת תושב ישראל או תושב.
מיכל דויטש-שהנר: (ג) התקופה האמורה בפסקה (2) להגדרה משלח יד זרה ובהגדרה הכנסה של בעלי מניות תושבי ישראל שבסעיף 5(5)(ה).
מיכל דויטש-שהנר: (ד) התקופה האמורה בהגדרה תושב ישראל שבסעיף 75ב(א)(15).
מיכל דויטש-שהנר: (ה) בתקופה האמורה בסעיף 75(טז)(1)(א)(1) ו-(ג)(2)(א).
מיכל דויטש-שהנר: (ו) בתקופה האמורה בסעיף 97(ב)(1).
מיכל דויטש-שהנר: (ז) התקופה האמורה בסעיף 134ב.
מיכל דויטש-שהנר: (ח) התקופה האמורה בסעיף 135(1)(ב).
מיכל דויטש-שהנר: זה ממשיך עם פסקה שתהיה עכשיו פסקה (7).
מיכל דויטש-שהנר: פסקה (8) שהייתה (9) בכחול בסעיף 75(יא)(א).
מיכל דויטש-שהנר: פסקה (9) שהייתה (10) בכחול.
מיכל דויטש-שהנר: לזה יש הוראת תחולה.
מיכל דויטש-שהנר: בסעיף 171(ד), סעיפים 14(ד), 75(ז)(ה), 75(יא)(א) ו-75(יב)(ז) לפקודה כנוסחתם בסעיף 165(4) ו-(7) עד (9) – וכאן כבר שיניתי את מספרי הפסקאות לפי השינוי של הפיצולים – יחולו על מי שהיה לתושב ישראל לראשונה ולתושב חוזר ותיק ביום י"א בטבת התשס"ז (1 בינואר 2007) ואילך.
עידו עשת: כאן צריך לומר לוועדה שבעצם התיקון הזה שמציעים הוא המשך של תיקון שנערך בוועדת העלייה והקליטה, תיקון 168.
אלכס מילר: נעשה כמה דקות הפסקה.
אלכס מילר: אנחנו מחדשים את הישיבה.
עידו עשת: בפני חברי הוועדה גם הוגשה חוות דעת.
עידו עשת: הנושא הוא נושא כבד לטעמנו ובקצרה אפשר לומר שהלשכה המשפטית של הכנסת חושבת שלא הונחו נתונים ואין ניתן ללמוד על התכלית שעומדת ביסוד הצעת החוק שהוגשה והתאמה בין האמצעי שנבחר להשגת התכלית.
עידו עשת: זאת אומרת, השאלה מהי התכלית והאם תיקון 168 הצליח או לא הצליח ומה הנתונים שעומדים ביסוד הבקשה או הצעת החוק שמונחת כאן לגבי מתן הטבות נוספות מעבר לתיקון 168.
עידו עשת: זה נושא אחד שצריך להיות מובא בפני הוועדה.
עידו עשת: הנושא השני הוא הנושא של התכליות.
עידו עשת: אם אנחנו אומרים שהתכלית היא משיכת תושבים חוזרים ותושבים חדשים למדינה, הרי במסגרת תיקון 168, כפי שגם נאמר, נעשה לפני בסך הכל עשרה חודשים, נבחרה כבר אמת המידה או קו האיזון בין הטלת המס לבין הטבת המס והיא הועמדה על עשר שנים, תקופת עשר שנות הפטור ועוד הטבות נוספות, כולל הטבות מפטור מדיווח וכן הלאה.
עידו עשת: כאמור, כפי שגם אמרנו קודם, לא הונחו בפני הוועדה כל נתונים לפיהם יש צורך בשינוי התקופה האמורה ובשינוי של נקודת האיזון שנקבעה עקב כישלון התיקון האמור.
עידו עשת: יותר מכך, אחת ההנחות שעמדה ביסוד תיקון 169 הניחה, וכך לפחות גם היה בדיוני הוועדה, שלאחר תקופת עשר השנים התושבים יישארו בישראל, ואפילו יתכן שיתערו ויפתחו כאן תעשיות וכן הלאה, ובמובן הזה צריך לבחון איך הדרישה לבחירה באמצעי הפוגעני פחות מהווה חלק מהמידתיות ובמובן הזה גם נשאל מדוע נבחרה תקופת עשר השנים.
עידו עשת: אם המחוקק בסעיף 168 בחר בתקופת עשר שנים, מדוע בתיקון שמובא היום, מוצעת אותה תקופה.
עידו עשת: מדוע עשר שנים ומדוע לא פחות, וכיצד התקופה הזאת נבחרה?
עידו עשת: כמובן שהנושא השלישי הוא נושא התחולה.
עידו עשת: כאן צריך להבין שככל שהזיקה למעמד של עולה חדש ותושב חוזר – לא עולה חדש אלא תושב ישראל לראשונה ותושב חזור – ככל שהזיקה למעמד הזה נחלשת או פוסקת בעצם, כמובן שמתחיל להיפתח פער בנושא השוויון.
עידו עשת: כמובן שיש הבדל בין רצון למשוך תושבים לראשונה או תושבים חוזרים לבין מתן הטבות לתושבים כאלה שנמצאים כאן והשאלה שנשאלת היא לכמה זמן ולכמה שנים.
עידו עשת: זה גם נכתב בחוות הדעת.
עידו עשת: לכן כאשר עורכים את ההבחנה בין תושב ישראל לבין מי היה בעבר תושב חוזר או תושב ישראל לראשונה, כאשר רק האחרונים יהיו זכאים להטבות, אנחנו צריכים לשקול, הוועדה צריכה לשקול, את נושא השוויון וזה מפורט בהרחבה בחוות הדעת.
עידו עשת: צריך לבחון את התכליות שיש בהן כדי לאזן את השימוש האמור בשוויון וכאן כמובן צריך לשאול כיצד התחולה יכולה לחול על אלה שכבר נמצאים כאן ואין צורך כמובן למשוך אותם מכיוון שהם כבר כאן החל מ-2007 או החל מ-2008, אבל הם כבר כאן.
עידו עשת: בכל מקרה, אנחנו נציע גם לקבוע מגבלת זמן להתקנת התקנות הללו מכיוון שכרגע לא קבועה מגבלת זמן להתקנת התקנות ונבקש גם לפרט מהי השקעה משמעותית שיש בה כדי לקדם יעדים לאומיים, במובן הזה מהי ההשקעה שמזכה את האוכלוסייה האמורה בהטבות המס.
עידו עשת: על כל הנושאים האלה אנחנו חושבים שעל חברי הכנסת לומר את דעתם כאשר הם דנים בסוגיה הזאת.
עידו עשת: דרך אגב, ההטבה הראשונה שתינתן מהצעת החוק הזאת תהיה אני מניח בעוד שבע שנים לראשונים שיוכלו ליהנות מכך במסגרת חוק ההתייעלות.
מיכל דויטש-שהנר: אנחנו רואים את התיקון המוצע ל-14(ד) כחלק ממכלול, כחלק מתיקון 168.
מיכל דויטש-שהנר: יש היום סעיף קיים ואנחנו חושבים שאיזנו אותו כי היום הסעיף הקיים, סעיף ההסמכה הקיים, הוא סעיף שמצד אחד אמנם מדבר רק על השקעות של לפני העלייה, אבל מצד שני איננו מגביל בזמן את משך תקופת הפטור שיכול להמשיך לתת שר האוצר.
מיכל דויטש-שהנר: אנחנו בעצם רואים מצב שאנשים אומרים שעשר שנים יכול להיות בעייתי.
מיכל דויטש-שהנר: עשר שנים זה זמן קצר מדיי לגבי האנשים שיש להם חיים כלכליים מחוץ לישראל.
מיכל דויטש-שהנר: מה שניסינו לבטא באיזון שעשינו בהסמכה כאן הוא שהאנשים הללו שמגיעים לכאן ישקיעו וישקיעו השקעות משמעותיות שיש בהן כדי לתרום לחוסנה הכלכלי של מדינת ישראל, וזה גדר שיקול הדעת של שר האוצר.
מיכל דויטש-שהנר: שר האוצר יצטרך לקבוע השקעות כאלה שיצדיקו את הארכת משך תקופת הפטור, הן ממס על הכנסה והן מדיווח, יכול לבחור את מה להאריך, לכמה זמן להאריך, תלוי השקעה שיקבע בתקנות.
מיכל דויטש-שהנר: תקנות, כאמור, יבואו לאישור ועדת הכספים.
מיכל דויטש-שהנר: לקחנו לתשומת לבנו את חוות הדעת שכתב עידו עשת ואנחנו מציעים כדלקמן.
מיכל דויטש-שהנר: לגבי הגבלת הזמן של התקנת תקנות, אנחנו מבקשים להגביל את שר האוצר כך שתוך חצי שנה, תוך שישה חודשים, יביא תקנות לאישורה של ועדת הכספים.
מיכל דויטש-שהנר: לגבי התחולה.
מיכל דויטש-שהנר: בכחול אנחנו מציעים תחולה זהה לתיקון 168, אבל עשינו חשיבה מחודשת ולאור חוות הדעת ולאור הריחוק מהעלייה לבין כל תושב ישראל אחר, אנחנו מציעים שלגבי מי שעלה או שב, לפי העניין – אם זה תושב ישראל לראשונה או תושב חוזר ותיק – התחולה לגביו תהיה לגבי השקעות כפי שמוצע בהצעה, מי שעלה או שב ב-2008 ואילך, ולגבי מי ששב או הפך להיות תושב ישראל לראשונה ב-2007, אפשר יהיה להשתמש בסמכות של 14(ד) רק אם את ההשקעות הוא עשה לפני עלייתו.
אלכס מילר: זה התיקון.
מיכל דויטש-שהנר: התיקון לכחול, כן.
אלכס מילר: מה היה במקור?
מיכל דויטש-שהנר: במקור זה היה כמו התחולה של תיקון 168.
מיכל דויטש-שהנר: כל מי שעלה או שב ב-2007 ואילך.
אלכס מילר: למה אתם בעצם עושים את התיקון הזה?
אלכס מילר: למה לא משאירים את זה ב-2007 כמו שזה היה במקור?
מיכל דויטש-שהנר: זה מה שהצענו.
מיכל דויטש-שהנר: העמדה המשפטית שהוצגה בחוות הדעת שהוגשה על ידי הלשכה המשפטית של הכנסת לחברי הכנסת, לחברי הוועדה, אומרת שיכולה להתעורר בעיה בריחוק.
מיכל דויטש-שהנר: האיש שבא ב-2007 הוא כבר תושב, אז אם מיכל משקיעה בישראל ב-2011 אתה-500 אלף דולר בירוחם, לא תקבל פטור על הכנסותיה מחוץ לישראל, אבל איקס שעלה ב-2007 או שב ב-2007 ועושה את אותה השקעה באותו סכום בירוחם, יקבל הארכה של משך שנות הפטור גם לאחר עשר השנים הקבועות בחוק.
יהודה נסרדישי: התקנה הקודמת והתקנה הנוכחית, התקופה היא 30 שנים.
עידו עשת: לא, זה לא 30 שנים כי ההוראה היא הוראת מעבר והיא הייתה אמורה להיות כהוראת מעבר בלבד ולא 20 שנים.
יהודה נסרדישי: אני מדבר על הרציו של התקנה שהיה 30 שנים.
יהודה נסרדישי: נכון, זאת הוראת מעבר, והיום באנו ואמרנו שאנחנו ב-30 שנים.
יהודה נסרדישי: זוהי מסגרת.
יהודה נסרדישי: כמה השקעה, כמה שנים ניתן, למי ניתן, באיזה אזורים יהיה, כמה מעבידים וכולי, כל זה צריך להכניס לליבה של התקנה - כאשר נעשה אותה כפי שאמרה מיכל תוך חצי שנה - ואז נביא את זה אליכם לאישור.
יהודה נסרדישי: זה צריך לחזור לוועדת הכספים.
אלכס מילר: אתם מנסים לעשות רגולציה מבחינת ההשקעות ומבחינת אותן הטבות שאתם נותנים בהתאם להשקעות באזורים מסוימים שאתם מעדיפים ששם יהיו השקעות.
מיכל דויטש-שהנר: להאריך את תקופת ההטבות הקבועה בחוק.
יהודה נסרדישי: זה עשר שנים ואנחנו אומרים שלשר האוצר תהיה סמכות בתנאים ובכללים שיקבע בתקנות כמה, איפה ומה, להאריך את התקופה הזאת.
יהודה נסרדישי: הוא יכול לומר לפלוני רק לשנתיים כי הוא הביא רק חצי מיליארד ולומר לשני חמש שנים כי הוא הביא 4 מיליארד.
יהודה נסרדישי: זה יפתח לנו פתח להביא לכאן השקעות כי היום חוק העולים החדשים אומר שאותו אדם כאן, כל מה שהוא עושה כאן תמיד יהיה חייב במס לעולמי עד, אבל מה שיש לך בחוץ, יש לך עשר שנים.
יהודה נסרדישי: למה שיביא את זה לכאן?
יהודה נסרדישי: שם ממילא יש לו את הפטור והעסקים עובדים.
עידו עשת: זאת הייתה אחת השאלות ששאלו ב-168.
עידו עשת: הנושא הזה עלה.
יהודה נסרדישי: עכשיו לא תהיה לנו רביזיה ב-168.
עידו עשת: לא, כנראה שלא.
יהודה נסרדישי: התקנה הזאת אומרת שאני אתן לך עוד שנתיים פטור על ההכנסות שלך מבחוץ אבל תביא לכאן מיליארד דולר.
יהודה נסרדישי: לאיפה?
יהודה נסרדישי: תביא אותם לירוחם.
יהודה נסרדישי: זאת אומרת, זה באמת אחד הכלים להביא לכאן את הכסף.
אלכס מילר: תהיה לו גם הטבה על אותן השקעות שהוא עושה בישראל?
יהודה נסרדישי: הוא צריך להביא אותן לכאן וישקיע אותן.
יהודה נסרדישי: תלוי במה ישקיע אותן ואיפה ישקיע.
מיכל דויטש-שהנר: חוק עידוד קיים.
אלכס מילר: זאת אומרת, אתה משאיר לו עדיין את עשר השנים.
יהודה נסרדישי: את זה יש לו.
עידו עשת: יותר, לעוד עשר שנים.
עידו עשת: היום מכוח תיקון 168 שנחקק לפני תשעה חודשים לתושב לראשונה ולתושב חוזר ותיק – דרך אגב, בהוראת השעה מספיק ששהה חמש שנים בחוץ לארץ – לכל האוכלוסייה הזאת מגיעות הטבות וההטבות ניתנות על הכנסות ללא קשר למועד הפקתן וללא קשר למקור הפקתן, אבל ההכנסות האלה יש להן פטור ממס לעשר שנים וזה אמור לגבי הכנסות בחוץ לארץ ולא בארץ.
עידו עשת: זה קיים.
עידו עשת: זה הוצג ב-168 וכפי שהציגו את זה, המטרה הייתה למשוך תושבים חוזרים ותושבים לראשונה לארץ.
עידו עשת: הם מגיעים, הם יצרכו כאן, לא כהשקעה אלא למשוך תושבים שיגיעו לכאן.
מיכל דויטש-שהנר: ביקשת נתונים.
מיכל דויטש-שהנר: מדובר ב-15 אלף עולים ו-11 אלף תושבים חוזרים ותיקים מתחילת החוק.
עידו עשת: זה המצב הקיים.
עידו עשת: בהצעת החוק שמונחת כאן אומרים – וכאן אחת הבעיות לגבי מי שכבר עלה, אבל תכף נדבר על זה – שיהיה ניתן בהתאם לתקנות להעניק תקופה נוספת של עוד עשר שנים ובלבד שהוא השקיע בישראל.
עידו עשת: הנקודה שעלתה כאן, ואני רוצה גם להבהיר את הנקודה המשפטית בנושא הזה, היא נושא כפול.
עידו עשת: זה לא רק העניין של הריחוק, וכמובן נושא הריחוק הוא חשוב, ממועד העלייה אלא זה גם העניין של התכלית של החוק.
עידו עשת: זאת אומרת, אם התכלית של החוק נועדה למשוך תושבים – לפי מה שאני מבין – חדשים נוספים, אז מדוע להחיל את הנושא הזה על מי שכבר נמצא כאן?
עידו עשת: זאת הנקודה המשפטית.
אלכס מילר: אני אכן מבין את הרציונל של העניין הזה, אבל יש לי שאלה.
אלכס מילר: עד כמה אתם מודעים, כמה כלים יש לכם להיות מודעים, לאותן הכנסות שיש לאותו אדם בחוץ לארץ ועד כמה בעצם העניין הזה בסופו של דבר לא יהפוך למשהו ארעי של השקעה כאן בישראל, כי בעצם אותן הכנסות, במקום להעביר לכאן, משתלם לאותו אדם כאשר העסקים שלו בחוץ לארץ?
אלכס מילר: אתם הרי מבינים שהוא לא סוגר את העסקים שלו בחוץ לארץ אלא הוא בסך הכל משקיע.
יהודה נסרדישי: תקופת הפטור שלו מסתיימת אחרי עשר שנים.
אלכס מילר: אבל אז הוא יכול לחזור.
יהודה נסרדישי: או שיחזור או לא.
יהודה נסרדישי: המנגנון צריך לעבוד כך שנניח יש לו פטור לעשר שנים, הוא לא כל כך ילך מכאן כי נניח עברו ארבע שנים, כך שיש לו עוד שש שנים לנצל את הפטור בחוץ לארץ.
יהודה נסרדישי: הוא כבר נקשר לכאן.
יהודה נסרדישי: זה התמריץ הנוסף שאני אומר לו עוד שש שנים ההטבות שלך נגמרות, אני נותן לו עוד שנתיים אבל בתנאי שיביא לכאן חצי מיליארד דולר ושישקיע באזור מסוים.
יהודה נסרדישי: זה אחד הכלים והתמריצים כהשלמה לתיקון 168, לחוק העולים החדשים, להביא לכאן השקעות.
אלכס מילר: קיבלתי.
עידו עשת: קיבלת את התיקונים המוצעים?
מיכל דויטש-שהנר: את הכחול עם התיקונים שהסכמנו לאור חוות הדעת.
עידו עשת: צריך לסכם את ההסכמות.
אלכס מילר: מבחינתי, התיקונים האלה, לפי מה שהוסבר, מקובלים.
אלכס מילר: אם יש מישהו שרוצה להתייחס לנושא או להתנגד לו, נשמח לשמוע את הדברים.
אלכס מילר: יש לנו הליך מסודר לעבודה בוועדות הכנסת.
אלכס מילר: אנחנו מקיימים דיון וכל אלה שיש להם עמדה בנושא הזה הוזמנו ואין שום בעיה שהם יגיעו ויביעו את עמדתם גם בנושא הספציפי הזה.
מיכל דויטש-שהנר: יש הצעת חוק כחולה שיש לה הוראה ויש לה תחולה.
מיכל דויטש-שהנר: יש חוות דעת משפטית שהוגשה לחברי ועדת הכספים מטעם הלשכה המשפטית של הכנסת שטוענת כל מיני טענות לגבי מה שהממשלה הציעה.
אמנון כהן: לגבי איזה סעיפים?
מיכל דויטש-שהנר: 14(ד).
אמנון כהן: חוץ מהסעיף הזה, יש עוד סעיפים?
מיכל דויטש-שהנר: אנחנו מדברים עכשיו רק על זה.
אמנון כהן: זה מה שנשאר לנו להקריא?
אמנון כהן: נשאיר את זה ליושב-ראש הקבוע.
אמנון כהן: אני מציע שנמשיך בדברים לגביהם אין מחלוקת.
אמנון כהן: צריך לסיים את הקראת החוק.
אמנון כהן: אנחנו כוועדה צריכים לסיים את הקראת החוק.
אמנון כהן: לגבי הסעיף שיש עדיין בעיה, נשאיר אותו בצד, נחשוב עליו, ניתן עליו את הדעת, ונלמד את הסוגיה, ואת כל שאר הסעיפים שאין לגביהם בעיות, תקריאו.
אמנון כהן: קודם כל הקראה.
אלכס מילר: אין בעיה לקרוא שתי גרסאות.
מיכל דויטש-שהנר: הוועדה צריכה להחליט אם היא מקבלת את הכחול כפי שהוא, אם היא מקבלת את השינויים שאני אמרתי שאנחנו מסכימים להם.
אלכס מילר: אם יש טענה משפטית שאומרת שיש בעיה משפטית עם הנושא הזה, הרי את לא מצפה שאנחנו נאשר כאן משהו ואחר כך נמצא את עצמנו בבג"צ.
מיכל דויטש-שהנר: הפרורוגטיבה היא תמיד של הוועדה.
אלכס מילר: לסעיף הזה נחזור אחר כך.
אלכס מילר: לפחות את הדיון עשינו.
ענת מימון: נקודות זיכוי לתואר ראשון, סעיף 165(5).
מיכל דויטש-שהנר: 1.
מיכל דויטש-שהנר: בסעיף 40ג במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) בחישוב המס של יחיד תושב ישראל בסעיף זה תובא בחשבון מחצית נקודת זיכוי אם הוא זכאי לקבל תואר אקדמי ראשון או תואר אקדמי שני ממוסד להשכלה גבוהה.
מיכל דויטש-שהנר: (ב) בסעיף קטן (ב) במקום "נקודת זיכוי אחת או מחצית נקודת זיכוי כאמור בסעיף זה לפי העניין" יבוא "מחצית נקודת זיכוי כאמור בסעיף זה".
מיכל דויטש-שהנר: (ג) בסעיף קטן (ג) במקום "נקודת זיכוי אחת" במקום "מחצית נקודת זיכוי" ובמקום "מחצית נקודת זיכוי כאמור בסעיף זה בעבור" יבוא "ובעבור".
מיכל דויטש-שהנר: (ד) בסעיף קטן (ד) בפסקה (1) במקום "נקודת זיכוי אחת בשלוש שנות מס ומחצית נקודת זיכוי בשתי שנות מס" יבוא "מחצית נקודת זיכוי בחמש שנות מס".
מיכל דויטש-שהנר: בפסקה (2) במקום "נקודת זיכוי אחת" יבוא "מחצית נקודת זיכוי".
מיכל דויטש-שהנר: (ה) בסעיף קטן (ה) המלים "נקודת זיכוי אחת או ולפי העניין" – יימחקו.
מיכל דויטש-שהנר: 6.
מיכל דויטש-שהנר: בסעיף 40(ה) במקום הסעיף החל במלים "לבחור אם יובאו", יבוא "למחצית נקודת זיכוי לפי סעיף 40(ג) או לפי סעיף 40(ד) לפי בחירתו".
מיכל דויטש-שהנר: הוראת התחילה בסעיף 171(ה), סעיפים 40(ג) ו-(ה) לפקודה כנוסחם בסעיף 165(5) ו-(6) לחוק זה יחולו לגבי יחיד שסיים את לימודיו לתואר אקדמי ראשון או לתואר אקדמי שלישי ברפואה, ברפואת שיניים, במסלול ישיר לתואר שלישי, בשנת המס 2009 ואילך.
מיכל דויטש-שהנר: במקום סעיף 121 יבוא: (א) המס על הכנסתו החייבת של יחיד בשנת המס יהיה כלהלן: (1) על כל שקל חדש מ-240 אלף השקלים החדשים הראשונים, 24 אחוזים.
מיכל דויטש-שהנר: (2) על כל שקל חדש מ-240.001 שקלים חדשים עד 454.680 שקלים חדשים, 27 אחוזים.
מיכל דויטש-שהנר: (3) על כל שקל חדש נוסף, 39 אחוזים.
מיכל דויטש-שהנר: הכנסה חייבת בשנת המס מיגיעה אישית ולגבי הכנסה חייבת בשנת המס של יחיד שמלאו לו 60 שנים יחולו שיעורים אלה: (א) על כל שקל חדש מ-55,080 השקלים החדשים הראשונים, 10 אחוזים.