GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל דויטש-הנר: סעיף התחולה שמוצע לגבי סעיף ההסמכה – אנחנו ביקשנו להתאים את סעיף התחולה של תיקון 168 לפקודת מס הכנסה גם לתחולה הזאת.
מיכל דויטש-הנר: משמע, כל מי שעלה או שב לישראל החל משנת המס 2007, אנחנו מבקשים שהתקנות ששר האוצר יתקין יחולו לגביו.
מיכל דויטש-הנר: לגבי זה אנחנו מבקשים שההשקעות יהיו או לפני העלייה או בתוך שנתיים ממועד העלייה, או בתוך שנתיים ממועד התקנת התקנות לפי המאוחר.
מיכל דויטש-הנר: משמע, אם אדם עלה בשנת 2008, התקנות יותקנו ב-2010, הוא יצטרך להשקיע עד 2012.
מיכל דויטש-הנר: אם הוא עלה ב-2013 והתקנות הותקנו ב-2012, הוא יצטרך להשקיע עד 2015.
מיכל דויטש-הנר: ללשכה המשפטית שלכם יש השגות.
מירי רגב: זה לא חוקי.
מירי רגב: הוא עלה ב-2008 וב-2010 אומרים שבגלל שהוא היה ב-2008, אנחנו עכשיו מחילים עליך משהו שאנחנו מחליטים ב-2010.
מיכל דויטש-הנר: אנחנו רוצים להקל.
מיכל דויטש-הנר: לאדם הזה שעלה ב-2008 יש עשר שנות פטור ממס ומדיווח לגבי הכנסותיו מחוץ לישראל.
מיכל דויטש-הנר: אנחנו מבקשים להסמיך את שר האוצר להאריך את משך תקופת ההטבה עד עוד עשר שנים נוספות ובלבד שישקיע.
מיכל דויטש-הנר: אנחנו מבקשים לתחום לתקופת ההשקעה.
אמנון כהן: אנחנו הרי רוצים לעודד משקיעים.
אמנון כהן: אנחנו הרי מעודדים עלייה.
מיכל דויטש-הנר: לא את אלה שעלו בשנת 1970.
שלמה נגוסה: אני מבין שהשינויים שאתם רוצים לעשות, אלה שינויים משמעותיים במהות החוק שעבר בשנה שעברה.
שלמה נגוסה: אשמח לשמוע הבהרות.
שלמה נגוסה: האם זה חל רק על תושבים חוזרים ישראלים או שזה חל גם לגבי זכאי עלייה אשר מגיעים ומשקיעים בארץ?
יהודה נסרדישי: התשובה הן אחת לאחת.
יהודה נסרדישי: שנית, לא מרעים ולא נוגעים בחקיקה הקיימת של פטור במשך עשר שנים אלא ההפך הוא נכון.
יהודה נסרדישי: התקנות האלה באות לתת הסמכה לשר האוצר בתנאים שייקבעו שם להאריך את הפטורים שיש לו הכנסות בחוץ לארץ מעבר לעשר השנים.
יהודה נסרדישי: לכן זה רק לקולא ולא לחומרה.
אלכס מילר: שאלת הבהרה.
אלכס מילר: אני לא מבין איך בעצם אותם שינויים שאמורים לקרות בשנת 2012-2013 נכנסים לחוק ההסדרים של 2009-2010.
מיכל דויטש-הנר: אתה מדבר על סעיף 11?
אלכס מילר: אני מדבר על שינויים שאמורים להיכנס לתוקף ב-2012-2013 והם נכנסים לחוק ההסדרים של 2009-2010.
בועז סופר: יש הפחתות מס וזה מוצע מעכשיו עד 2016.
בועז סופר: אם זה לא היה מוצע, לא היינו מבקשים את זה.
משה גפני: אתה שאלת על מס חברות?
אלכס מילר: לא, על סעיף 11.
אלכס מילר: את מה שהם הציגו כרגע.
מיכל דויטש-הנר: עכשיו דיברנו על סעיף 14.
משה גפני: הפחתת מס החברות היא רטרואקטיבית מינואר?
מיכל דויטש-הנר: מ-2009.
משה גפני: ינואר 2009.
מיכל דויטש-הנר: שנת מס היא שנת מס.
מיכל דויטש-הנר: 2009.
משה גפני: הפחתת מס החברות תהיה על כל שנת המס.
משה גפני: זאת אומרת, אנחנו נאשר את זה נניח באמצע יולי, אז זה יחול רטרואקטיבית מ-1 בינואר והעלות של זה היא חצי מיליארד שקלים, העלות הרטרואקטיבית?
בועז סופר: לא רטרואקטיבית.
בועז סופר: חצי מיליארד שקלים.
שי חרמש: ב-2010 אותו הדבר.
בועז סופר: מס הכנסה שלילי, הדחייה היא משיקולים תקציביים.
משה גפני: זאת אומרת, דוחים את החלת החוק.
שי חרמש: הרחבה גיאוגרפית, לא החלה.
בועז סופר: החוק הנוכחי חל בכל מקום שיש בו ויסקונסין.
בועז סופר: יש ויסקונסין, החוק שם.
בועז סופר: מדברים היום על אזור ירושלים, על חדרה, אזור נתניה, עפולה, נצרת.
שי חרמש: 11 ערים.
שלי יחימוביץ': אם ויסקונסין לא יעבור, לא יהיה מס?
מירי רגב: מחברים את זה ביחד.
בועז סופר: כדי שנעשה סדר, החוק הנוכחי אומר שבשנת המס 2009, כלומר, בגין 2009, גם אם ויסקונסין לא חל, יש מס הכנסה שהוא בכל הארץ.
בועז סופר: מה שנעשה זה דחייה.
בועז סופר: כלומר, זה לא שאומרים רק שיהיה ויסקונסין יהיה בכל הארץ, אלא זה זז לשנת המס 2011.
שי חרמש: להגדיל שם את הגירעון.
רונית תירוש: מה יקרה בחוק ההסדרים ב-2011?
רונית תירוש: תהיה עוד דחייה?
שלי יחימוביץ': כבר אין משמעות ל-2011.
שי חרמש: הכל זז ל-2011.
שלי יחימוביץ': למה שנתייחס לזה ברצינות אם אומרים לנו 2011?
שלי יחימוביץ': כבר יש לנו תקציב דו שנתי, זה לא מופיע שם, זה יצא משם ועבר ל-2011.
שי חרמש: הכל נופל על 2011.
שלי יחימוביץ': כמה אפשר לזלזל באינטליגנציה?
שלי יחימוביץ': לא קיבלתי תשובה חד משמעית לגבי ויסקונסין.
משה גפני: מה שהיה עד היום קיים.
שלי יחימוביץ': הם מתנים את מס ההכנסה השלילי בפריסה ארצית.
מיכל דויטש-הנר: אנחנו מאריכים את תוקף ההוראה לפיה מס הכנסה שלילי יחול רק באזורי ויסקונסין בשנתיים נוספות.
שלי יחימוביץ': מה עם 2011?
מיכל דויטש-הנר: ב-2011, נגמרת הוראת התחולה הגיאוגרפית המצומצמת.
שלי יחימוביץ': אם לא יעבור ויסקונסין בפריסה ארצית, לא יהיה מס הכנסה שלילי?
יהודה נסרדישי: לא מעניין.
יהודה נסרדישי: זה בלי קשר.
שלי יחימוביץ': לא תלוי זה בזה?
חיים אורון: אבל הפוך כן יתקיים.
חיים אורון: אם ויסקונסין עובר, אין מס הכנסה שלילי במשך שנתיים.
מיכל דויטש-הנר: מה זאת אומרת אם ויסקונסין עובר?
חיים אורון: אם ויסקונסין מקבל פריסה ארצית על פי דיון בוועדה אחרת, כפי שיש בחוק ההסדרים, זה לא העסק שלכם אלא זה עסק שלנו.
מיכל דויטש-הנר: אם ויסקונסין יוחל בכל הארץ, יהיה מס הכנסה שלילי בכל הארץ כי כל הארץ תהיה ויסקונסין.
בועז סופר: נניח שב-31 בדצמבר 2009 יוחל בכל הארץ, אז זה חל על 2009.
חיים אורון: אני מתקשר עם כל הדיון הבוקר ואני לא מבין מה עשה היושב-ראש ואיזה דיון יהיה כאן.
חיים אורון: הדיון כולל הכל.
חיים אורון: אני מבין שבחוק ההסדרים מופיע החלת ויסקונסין בכל הארץ.
חיים אורון: אתם אומרים היום כאן שאת מס הכנסה שלילי דוחים ל-2011 .
בועז סופר: אנחנו אומרים שגם בשנים 2007 ו-2008 בגין 2007 ו-2008 החוק חל בכל מקום שיש ויסקונסין.
שלי יחימוביץ': אם ויסקונסין עובר היום, האם יש מס הכנסה שלילי?
חיים אורון: מאיזה מקור וכמה זה עולה?
שלי יחימוביץ': מה זאת הנדיבות הפתאומית הזאת?
חיים אורון: אני לא מבין למה אתה מחייך.
חיים אורון: כמה זה עולה ומאיזה מקור?
בועז סופר: הדחייה של מס הכנסה שלילי לכל הארץ נבעה אך ורק משיקולים תקציביים.
בועז סופר: העלות בהבשלה מלאה היא כמיליארד וחצי שקלים, מתוך זה צריך לקזז את מה שניתן כבר היום.
בועז סופר: זאת העלות בהבשלה מלאה, בתחולה מלאה וכן הלאה.
בועז סופר: אם זה יוחל ב-2009, אנחנו בהחלט נצטרך למצוא מקור.
בועז סופר: בוא נקצין וניקח את הדוגמה שב-31 בדצמבר ויסקונסין מוחל בכל הארץ.
שלי יחימוביץ': בואו נעשה שזה לא יקרה בסופו של דבר, אבל נגיד שזה קורה.
בועז סופר: נגיד שזה קורה, תיאורטית.
בועז סופר: התשלום הראשון משולם ב-15 ביולי 2010, השני ב-15 באוקטובר 2010, השלישי והרביעי כבר ב-2011.
בועז סופר: כלומר, גם אם זה מוחל ב-31 בדצמבר תחולה מלאה, עדיין התשלומים מבחינה תזרימית נפרסים.
שלי יחימוביץ': אתם בכל זאת מתנים את מס ההכנסה השלילי בפריסה ארצית.
בועז סופר: עד 2011.
שלי יחימוביץ': לפני 2011 בוויסקונסין.
יהודה נסרדישי: אמת.
בועז סופר: רק משיקולים תקציביים.
מירי רגב: איך יהיה מקור תקציבי?
מירי רגב: אם אורות לתעסוקה יאושרו לכל הארץ, איך יהיה פתאום מקור תקציבי למס הכנסה שלילי?
בועז סופר: אורות תעסוקה, התוכנית לפריסה היא בקרוב – אפשר לקרוא לאנשי אגף התקציבים אם צריך – במהלך שנת 2010 וכנראה זה לא ריאלי שזה יקרה ב-2009.
בועז סופר: מה שזה אומר, שגם אם ב-2010 זה יוחל מלא, גם אם ביום האחרון של השנה, זה חל על כל 2010 ואנחנו נצטרך למצוא את המקורות ב-2011 וב-2012.
שלי יחימוביץ': איך ההתניה נותנת לכם מקור תקציבי?
שלי יחימוביץ': ויסקונסין עולה המון כסף.
בועז סופר: החוק הנוכחי קובע שכבר בגין שנת המס 2009 אנחנו צריכים לשלם מלא.
בועז סופר: זה אומר שבשנת 2010 אני כבר צריך לשלם את כל התחולה או בפריסה זו או אחרת.
בועז סופר: ברגע שאת דוחה את זה, זה עדיין חל רק בוויסקונסין.
בועז סופר: המשמעות היא שאת משלמת מאה מיליון ולא מיליארד שקלים.
שלי יחימוביץ': אנחנו מסתובבים כאן בלופ.
שלי יחימוביץ': אם עובר ויסקונסין, זה מוחל לפני 2011.
בועז סופר: אם עובר ויסקונסין, זה מוחל בכל הארץ.
שלי יחימוביץ': מאיפה המקור התקציבי?
שלי יחימוביץ': מדוע ההתניה בוויסקונסין ואיך ההתניה בוויסקונסין מעניקה לכם מקור תקציבי שאין לכם בלי ויסקונסין?
בועז סופר: מכיוון שאנחנו דוחים את זה בעוד שנה או בעוד שנתיים.
שלי יחימוביץ': אני לא מצליחה להבין את זה.
בועז סופר: יכול להיות שגם אני לא מצליח להבין אותך.
בועז סופר: אם את דוחה משהו בעוד שנתיים, משהו שהיית צריכה להוציא השנה או בשנה הבאה, את לא מוציאה.
שלי יחימוביץ': אבל אני לא מדברת על 2011 אלא אני מדברת על מה שקורה עכשיו.
בועז סופר: אם יחול ויסקונסין עכשיו, צריך למצוא מקור וכרגע אין מקור.
שלי יחימוביץ': למה שלא תמצאו את אותו מקור בדיוק שהייתם מוצאים אם היה מוחל ויסקונסין?
שלי יחימוביץ': למה אתם לא יכולים למצוא בלי ויסקונסין?
בועז סופר: הבנתי את השאלה.
מירי רגב: אין תשובה.
יהודה נסרדישי: אם ויסקונסין יעבור, צריך לחפש את המקור.
יהודה נסרדישי: מאחר שזה עוד לא עבר, מס הכנסה שלילי ממשיך.
משה גפני: השאלה היא טובה.
שלי יחימוביץ': הם בונים עלינו שנפיל את ויסקונסין.
בועז סופר: חלילה, זה לא מה שאמרתי.
בועז סופר: אנחנו לא בונים על זה בכלל.
בועז סופר: אני רושם את זה.
משה גפני: אומרים לי היועצים המשפטיים שהנושא של נקודת זיכוי לתואר ראשון גם שייך לדיון.
מיכל דויטש-הנר: בשנת 2007 לפי פקודת מס הכנסה, לבוגרי תואר ראשון הגדילו את הזכאות לנקודת זיכוי אחת במקום חצי נקודה.
מיכל דויטש-הנר: בשנת 2007 תוקנה פקודת מס הכנסה במסגרת חוק זכויות הסטודנט כך שנעשה תיקון עקיף לפקודה והוגדלה ההטבה הניתנת לבוגרי תואר ראשון ביחס לבוגרי תואר שני, כך שבגין כל שנת לימוד עד שלוש שנים, ניתנת נקודת זיכוי אחת במקום חצי נקודת זיכוי.
מיכל דויטש-הנר: אנחנו מבקשים להחזיר את המצב לקדמותו, כך שגם בוגרי תואר ראשון יהיו זכאים למחצית נקודת זיכוי בגין כל שנת לימוד עד שלוש שנים, כאשר התחולה היא רק על מי שסיים לימודיו ב-2009, שיש לו זכאות לנקודת זיכוי או למחצית המוצעת ב-2010.
מיכל דויטש-הנר: אין פגיעה במי שיש לו זכאות לנקודה כבר ב-2009.
משה גפני: במי כן יש פגיעה?
מיכל דויטש-הנר: במי שיסיים את לימודיו ב-2009 ויש לו זכאות למחצית שמוצעת כאן או לנקודה שיש היום בפקודה בשנת 2010.
משה גפני: למה אתם רוצים לפגוע בהם?
מיכל דויטש-הנר: אנחנו חושבים שמה שהוצג קודם, שיש מחצית נקודת זיכוי גם לבוגרי תואר שני וגם לבוגרי תואר ראשון, זה מספק.
יהודה נסרדישי: לא צריך העדפה לתואר ראשון על התארים האחרים ומדובר ב-50 מיליון שקלים.
משה גפני: אני לא בטוח שנעביר את זה.
משה גפני: זאת אומרת, יש לי ספק בעניין.
משה גפני: כל הכבוד לכם, אני משבח אתכם על הצגת הדברים.
משה גפני: אנחנו דנים על כל הסעיפים שהועלו כאן.
משה גפני: ראשוני הדוברים יהיו המשלחות ולאחר מכן אנחנו ניפרד מהן לשלום ויתקיים דיון בין חברי הכנסת.
משה גפני: ביקשו ממני רבים מחברי הכנסת לשמוע את ג'ינה טיאר.
ג'ינה טיאר: אני אימא חד הורית לשלושה ילדים.
ג'ינה טיאר: אני שומעת אתכם כאן מדברים על כספים שאתם רוצים להעלות אבל אנחנו החד-הוריות ומעוטי היכולת חיים ממשכורת של 2,600 שקלים.
ג'ינה טיאר: רבותיי, תקשיבי מה אני אומרת לכם.
ג'ינה טיאר: משכורת בסך 2,600 שקלים.
ג'ינה טיאר: אין כסף לא לחופשות, לא ללימודים, לשום דבר.
ג'ינה טיאר: הממשלה הזאת – ואני מצטערת שאני מדברת כך על הממשלה – לפני הבחירות, בנימין נתניהו, הבטיח בכל מקום שהוא היה שהוא יעזור לאמהות החד-הוריות ולאנשים החלשים, אבל אף אחד לא מסתכל עלינו.
ג'ינה טיאר: אי אפשר יותר להתקיים.
ג'ינה טיאר: נראה לי שאתם רוצים שאנחנו נתחיל לעשות כמו שעשו בארגנטינה.
ג'ינה טיאר: ברגע יעלו קצת מהלחם, אנחנו נתחיל לפעול.
ג'ינה טיאר: אנחנו לא רוצים בזה.
ג'ינה טיאר: אנחנו מתביישים.
ג'ינה טיאר: אני רוצה לספר לכם סיפור על חברה.
ג'ינה טיאר: לבת של חברה השבוע הייתה דלקת בשיניים ולא היה לאימה כסף לקנות אנטיביוטיקה.
ג'ינה טיאר: אני הלוויתי לה בקבוק של אנטיביוטיקה.
ג'ינה טיאר: רבותיי, איפה אתם חיים?
ג'ינה טיאר: אנחנו במדינת ישראל ואי אפשר לחיות כך יותר.
ג'ינה טיאר: אי אפשר לחיות כך יותר.
ג'ינה טיאר: אני רוצה שמישהו יבוא להחליף אותנו ויחיה כך במקומנו.
ג'ינה טיאר: תבואו להחליף אותנו.
ג'ינה טיאר: אנחנו ממש זועקים.
ג'ינה טיאר: אני כבר לא יודעת מה לעשות.
ג'ינה טיאר: אני אגיד לכם את האמת ואני אומרת לכולם שצריך לחוקק חוק ולהעלות לנו את השכר כי אי אפשר להתקיים עם 2,600 שקלים.
ג'ינה טיאר: הוא פגע בנכים ופגע גם בשכבות הבינוניות.
ג'ינה טיאר: אני רוצה שתבואו לראות.
ג'ינה טיאר: אני גרה בצפת ואני מתפללת שנסראללה יזרוק עלינו קטיושות.
ג'ינה טיאר: אני אומרת לך את זה.
ג'ינה טיאר: אני בצפת ואני יודעת מה קורה.
ג'ינה טיאר: אנחנו מגדלים שלושה ילדים עם משכורת של 2,600 שקלים.
ג'ינה טיאר: אם נצא לעבוד, ביטוח לאומי ירד לנו.
ג'ינה טיאר: אם נצא לעבוד, נצטרך לשלם אגרת טלוויזיה.
ג'ינה טיאר: אם נצא לעבוד, נשלם 80 אחוזים ארנונה ונקבל הנחה רק של 20 אחוזים.
רונית תירוש: אם תיקחי מטפלת, לא יכירו לך בה.
ג'ינה טיאר: איפה כולכם?
ג'ינה טיאר: עכשיו רוצים גם לקחת מע"מ גם על הפירות והירקות.
ג'ינה טיאר: תהרגו אותנו וזהו.
יצחק וקנין: אני אשתדל לדבר ממש בקצרה.
יצחק וקנין: אני חקלאי שמגדל ירקות ממושב גבעתי.
יצחק וקנין: אולי היום לא הייתי צריך לעמוד כאן ולדבר בפניכם אילו היו לנו בכנסת חקלאים אמיתיים, ואני מצטער לומר את זה.
יצחק וקנין: לא כל מי שגר בקיבוץ או במושב הוא חקלאי.
שי חרמש: מישהו מחברי הוועדה מוכן להגן עלי?
יצחק וקנין: אני מאוד מעריך את חבר הכנסת חרמש.
משה גפני: רבותיי, תנו לאנשים לדבר ומותר להם גם לדבר נגד חברי הכנסת.
יצחק וקנין: אני לא חבר כנסת ואני לא חכם אלא סתם פלח, אבל איך יכול להיות שבדיון כזה דנים במאה נושאים?
יצחק וקנין: איך אתם קולטים?
יצחק וקנין: איך אתם מחליטים?
יצחק וקנין: אתם דנים בכל ביחד.
יצחק וקנין: האם הנושא הזה של המע"מ על פירות וירקות לא מצדיק דיון מיוחד כדי להיכנס לעומק הבעיה ולשורש הסיפור?
קריאה: היו כבר ארבעה דיונים.
יצחק וקנין: רבותיי, אני דור שני למגדלי ירקות בארץ.
יצחק וקנין: אבא שלי זיכרונו לברכה עלה למושב בינואר 1950 למושב גבעתי וגידל ירקות.
יצחק וקנין: אנחנו חמישה אחים, לאחר שסיימנו את הצבא, עבדנו ביחד אתו וגידלנו ירקות.
יצחק וקנין: יוסי ישי, מנכ"ל משרד החקלאות מכיר את המשק שלנו, מאיר יפרח, מזכיר הארגון, מכיר את המשק שלנו, ובשנתיים האחרונות ארבעה אחים פשוט התעייפו ופרשו.
יצחק וקנין: אני בכור האחים וכולם צעירים ממני.
יצחק וקנין: הם התעייפו ופרשו כי אין פרנסה מהחקלאות.
יצחק וקנין: אין פרנסה מהחקלאות.
יצחק וקנין: אנחנו מוכרים היום ירקות במחירים נומינליים וגם פירות במחירים של לפני עשרים שנים.
יצחק וקנין: יושבים כאן אנשים חכמים מרשות המסים ומוועדת הכספים ודנים בכסף, אבל אני חוזר על המספר: אנחנו מוכרים ירקות ופירות במחירים נומינליים של לפני עשרים שנים, זאת אומרת ב-1989.
יצחק וקנין: התשומות על הגידול הזה עלו לנו אלפי אחוזים – שכר העבודה, הכימיקלים, הדשנים, אריזה חקלאית וכולי.
קריאה: ועובדים זרים.
יצחק וקנין: כולל עובדים זרים שגם לגביהם מטילים מס מפה ומשם.
יצחק וקנין: התעייפנו.
יצחק וקנין: אני לא יודע אם אתם יודעים אבל הבנקים סגרו לנו את האשראי.
יצחק וקנין: אתה הולך לבנק, אתה אומר שאתה חקלאי, הם רואים בך כמצורע ולא רוצים בכלל לדבר אתך ואני מצדיק אותם.
יצחק וקנין: זה כסף שלהם ולמה להם להמר עלי?
יצחק וקנין: שילכו לקזינו וישחקו פוקר, זה יותר בטוח מאשר לתת לי כסף לגדל ירקות כי אני לא בטוח שאני אחזיר להם את הכסף.
יצחק וקנין: החוק הרע הזה, אני אומר לכם מה הוא יעשה.
יצחק וקנין: כסף לא תגבו ממנו, ואני תכף אסביר למה, לא תראו מזה כסף.
יצחק וקנין: דיברו כאן על מיליארד וחצי וכולי, אבל אני אומר לכם שכסף לא תראו ואני קובע עובדה.
יצחק וקנין: כסף לא תראו מהחוק הרע הזה.
יצחק וקנין: תהרו את החקלאים, יהיה הרבה כסף שחור, ואני יכול להרצות על זה שלמה.
יצחק וקנין: הרבה כסף שחור יצא מהחקלאי ישר לבסטיונר ולא יעבור את השוק ולא יעבור את הספרים.
יצחק וקנין: תפגעו בשכבות החלשות.
יצחק וקנין: רבותיי, חברי הכנסת של סיעת ש"ס, תפגעו בשכבות החלשות ובסוף כסף לא תראו מזה כי יבוא הבסטיונר או האיש של שוק הכרמל או בעל חנות באיזה מקום לשוק הסיטונאי והוא ירצה לקנות.
יצחק וקנין: הוא יקנה טון עגבניות, יוסיפו על זה מע"מ או לא יוסיפו על זה מע"מ, זה לא משנה, הוא ילך לשוק למכור את העגבניות ובסוף היום הוא יאמר לך אדוני מנהל רשות המסים שהוא זרק 90 אחוזים מזה.
יצחק וקנין: איך תבדוק את זה?
יצחק וקנין: תשלח לכל בסטה פקח?
יצחק וקנין: לא תשלח.
יצחק וקנין: תיכנס לשוק?
יצחק וקנין: אני רוצה לראות את האנשים שלך הגיבורים שנכנסים לשם – לא תיכנס לשם.
יצחק וקנין: כסף לא תראה מזה.
יצחק וקנין: מה תעשה?
יצחק וקנין: תהרוג את השכבות החלשות וכסף לא תראה, ותהרוג את החקלאים.
יצחק וקנין: כחקלאי אני אומר לכם שהחוק הרע הזה יהיה המסמר האחרון בארון של מגדלי הירקות והפירות, הוא יפגע פגיעה אנושה בשכבות החלשות וכסף לא תראו.
יצחק וקנין: יותר מזה אני רוצה לומר לכם שכל חברי הכנסת שירימו יד בעד החוק הזה, ציבור החקלאים וציבור החלשים לא ישכח ולא יסלח לכם.
חיים אורון: עשו טובה, אל תגידו לנו מה ישכחו ומה לא ישכחו כי כולם ישכחו וכולם יזכרו.
חיים אורון: ראינו כבר.
רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, איך אתה מאפשר לומר את הדברים האלה?
משה גפני: אני מטבעי איש ליברלי.
רונית תירוש: סליחה, מה זה ליברלי?
רונית תירוש: אתה מתיר את דמנו.
משה גפני: אנחנו יושבים כאן הרבה זמן ויושבים כמה ימים, וזה כבר הופך להיות כמה שבועות.
משה גפני: יש לי בקשה, אם אפשר, אם לא, אז לא, אני לא אפריע, לדבר בנימוס.
משה גפני: חברי הכנסת עושים את עבודתם כל אחד לפי דרכו, במשטר דמוקרטי מגיעים לבחירות ובסופו של דבר מצביעים.
משה גפני: מצביעים בבחירות.
משה גפני: אפשר לא להצביע בעד מי שיצביע כך או יצביע אחרת, אבל בכל אופן אני מבקש לכבד את המקום, לדבר בנימוס ואם אפשר גם בקצרה.
יעקב שמעון: אני מזמין את כל החברים מהאוצר לשוק מחנה יהודה אחרי הכתבה של יום שבת.
יעקב שמעון: בכתבה הם אמרו ש-18 חנויות ירקות ופירות בשוק מחנה יהודה משלמים רק מסים.
יעקב שמעון: אני מזמין אתכם, תיכנסו בצורה מכובדת ותצאו בצורה מכובדת.
יעקב שמעון: אני מבטיח לכם שאף אחד לא ייפגע ואני מבטיח לכם שאני אוכיח לכם שכל מה שרשמתם הוא שקר וכזב.
יעקב שמעון: כל השיטה הזאת, להעביר את הטלת המע"מ ולעשות את זה בצורה שאנחנו הסוחרים גנבים, זאת השיטה הכי קלה.
יעקב שמעון: היא הכי קלה כי בעצם המלחמה היא לא המלחמה של הסוחרים אלא המלחמה היא מלחמה של כל העם.
יעקב שמעון: המלחמה היא של השכבות החלשות.
יעקב שמעון: אני ארבעים שנים בשוק מחנה יהודה.
יעקב שמעון: ארבעים שנים אני בשוק מחנה יהודה יום יום ולילה לילה.
יעקב שמעון: אני סוגר את הדוכן ומוודא שכל מה שאמור להיזרק, מחולק בין אלה שבאים, המסכנים האלה שבאים לקחת.
יעקב שמעון: אנחנו לא מעלימים מס ואתה יכול לבדוק את זה, ואני אעבור אתך חנות חנות, אבל אנחנו מעלימים את הבושה ואת החרפה, את העוני ואת הכאב שאתם לא באים ורואים אותו.
יעקב שמעון: אני מזמין אתכם לבוא ולראות את זה.
יעקב שמעון: יש לי ילדים גדולים.
יעקב שמעון: מהיום שהתחתנתי, כשהילדים שלי היו קטנים, אין חג, אין ערב שבת, אין קידוש שאני עושה שאני לא מזכיר להם את המסכנים והחלשים.
יעקב שמעון: הם לא יעבדו אצלי כי אני לא אתן להם לעבור את החרפה הזאת כאילו העובדים בשוק גנבים.
יעקב שמעון: אין חג שאני יושב ושמח בו, כי אני בחג יושב וחושב על החלשים ועל המסכנים, על אלה שאין להם.
יעקב שמעון: אתם יודעים מה זה שוק מחנה יהודה והשווקים בארץ?
יעקב שמעון: זה בית התמחוי הכי גדול, זה בית התמחוי שנותן ועוזר ולא רק לשכבות החלשות אלא לכל העמותות והארגונים שמקבלים אין סוף עזרה.
יעקב שמעון: חבר'ה, זאת לא מלחמה שלי פרטית ומלחמת הסוחרים אלא המלחמה היא של כולם.
יעקב שמעון: דבר טוב שמעתי היום מהחברים באוצר ואני חייב לומר את זה.
יעקב שמעון: ישבתי והאזנתי ואני ממש התרשמתי.
יעקב שמעון: התרשמתי מכוח שכנוע מעל ומעבר ובכוח השכנוע הזה הבנתי דבר פשוט, ובאמת עם כל הכבוד לשר ועם כל הכבוד לחברי כנסת ולכולם.
יעקב שמעון: הבנתי שבעצם האוצר מתמחה בהנצחת העוני במדינת ישראל.
יעקב שמעון: אני סומך את ידי על חברי הכנסת של ש"ס, של יהדות התורה, של הליכוד.
יעקב שמעון: אני מאמין ואני עדיין מאמין – ואני מעביר מכאן קריאה לראש-הממשלה - שראש-הממשלה יעשה את החשבון וברגע האחרון יחליט אחרת.
יעקב שמעון: אני מאמין שראש-הממשלה יבין את הבעיה של השכבות החלשות, את הבעיה של העוני, ואני מדבר בשם כל השכבות שסובלות ויסבלו אם הצעת החוק תתקבל.
רפי: בשבועות האחרונים שמענו כל מיני סיבות ואמרו שעל החלב והלחם מוטל מע"מ ולכן צריך להטיל מע"מ על הפירות והירקות.
רפי: על הלחם, החלב ומוצרי היסוד יש סבסוד.
רפי: אנחנו קונים סחורה בבוקר במחיר איקס ובערב אנחנו מורידים את המחיר למחיר נמוך יותר.
רפי: יש מקרים שאנחנו זורקים את הסחורה.
רפי: אתמול היינו במחנה יהודה וראינו שם תמונה אחת ששווה אלף מלים.
רפי: ניסינו להראות את המצב מקרוב, כאשר זרקו את הסחורה על הרצפה וראינו שתוך שניות הזקנות מתנפלות ומושכות אחת מהשנייה את הקרטונים.
רפי: אלה דברים שלא עשינו כהצגה אלא דברים שקורים יום יום בשווקים.
רפי: כל יום אנחנו רואים את זה ואנחנו חיים את זה.
רפי: אנחנו חלק מהחברה הזאת, אנחנו לא אנשים עשירים שנוסעים ביגואר ולא אלה שגרים באפקה אלא אנחנו חלק מהאנשים האלה.
רפי: אנחנו רואים את המצב הזה יום יום.
רפי: אני כבר 26 שנים בשוק הכרמל ואני עובר את זה כל יום.
רפי: יש לנו עמותות שבאות ואוספות בסוף היום סחורה פחות יפה או יפה.
רפי: הם לא בוחרים, העיקר שיהיה להם משהו לבשל סיר מרק.
רפי: אני לא מבין מה האוצר נתפס לדבר הזה ורוצה להטיל מס על הירקות.
רפי: אם אנחנו נשלם את המע"מ הזה – ובטוח שאם יטילו את המס הזה, אנחנו נשלם אותו – בסופו של דבר מי שישלם אותו, אלה הקונים שבאים לשווקים, הקונים שבאים לרשתות השיווק.
רפי: אני לא מבין למה בעלי רשתות השיווק לא מגיעים ולא מדברים על העניין הזה אבל להם אין את הבעיה הזאת והם יכולים למכור ב-20 מיליון שקלים ירקות ולמכור ב-50 מיליון שקלים מוצרי יסוד אבל הם יכתבו שהם מכרו ב-50 מיליון ירקות וב-20 מיליון מוצרי יסוד.
רפי: להם זה קל, אבל אנחנו לא יודעים איך עושים את זה.
רפי: אני מבקש מכבוד השר של ש"ס, מי שבחר בכם אלה הן השכבות החלשות העניין, והם צריכים להסתכל להם בעיניים, עוד מעט יהיו בחירות והם יצטרכו להבטיח הבטחות, כך שלפחות יהיו מרדכי היהודי של הזמנים האלה ויבטלו את הגזרה של המע"מ.
משה גפני: אני מבקש, אם אפשר לא לחזור על הדברים אלא לומר דברים חדשים.
משה גפני: כלומר, אם אפשר לא לפנות רק ל-ש"ס אלא גם לאחרים.
מירי רגב: אנחנו יודעים היום שמי שיכול להציל את העניין הזה, זאת רק ש"ס.
מירי רגב: בואו נודה.
יצחק וקנין: זה לא שייך לא ל-ש"ס ולא שייך ל-ליכוד או ל-מערך או ל-מרצ.
יצחק וקנין: אני חושב שהנושא הזה הוא נושא מאוד מאוד קריטי.
משה גפני: אני רוצה דיון רציני אחרי שהאורחים אומרים את דברם ועוזבים את חדר הישיבות.
משה גפני: אני רוצה דיון בין חברי הכנסת ושום דבר לא יהיה מוסתר.
משה גפני: הדיון צריך להיות רציני.
משה גפני: האנשים שבאו לכאן, מעלים טיעונים רציניים ואני רוצה שיתקיים דיון מסודר.
משה גפני: איך יצביעו בסוף כולם, כולם ידעו.
חיים אורון: בבחירות הבאות יצביעו בעדם למרות שהם מצביעים בעד הצעת החוק.
חיים אורון: שלא יבטיחו לנו הבטחות, כי אנחנו נצביע נגד בלי קשר לאיך יצביעו בעדנו.
חיים אורון: אל תרמו כאן את הציבור אלא תאמרו את האמת.
חיים אורון: אנחנו לא מצביעים על פי מה שאתם מאיימים עלינו.
רונית תירוש: ממילא הצביעו לביבי.
שלי יחימוביץ': גם אני אצביע נגד.
משה גפני: מזמן התברר שההצבעה בבחירות איננה תלויה בכלל בהצבעתם של חברי הכנסת.
חיים אורון: שיודיע ביבי שהוא מושך את החוק הזה ואין חוק.
חיים אורון: מה אתם עושים לנו הצגה כזאת?
חיים אורון: מירי רגב מוליכה מהלך.
משה גפני: אתה מאלה שאמרת שאתה רוצה דיון אחראי.
חיים אורון: נכון, אני יושב כאן שעתיים ומתפוצץ.
חיים אורון: הפכו את זה למסע של אנשי ליכוד להסביר לי איך אני אצביע.
שלמה נגוסה: למה אתם תוקפים את פקידי האוצר?
חיים אורון: ראש-ממשלה שהגיש הצעה ושר האוצר הביא הצעה, הליכוד נגדם ועושים הצגה כאן לציבור.
מירי רגב: למה הצגה?
חיים אורון: אתם מטעים את הציבור.
מירי רגב: אתה יודע מה ההבדל בינינו?
מירי רגב: שאתה מיום שני תמשיך לשבת בוועדת הכספים ואני לא, כי אני מודחת.
מירי רגב: אז אל תגיד לי הצגה.
שלמה נגוסה: לא את הבעיה.
שלמה נגוסה: הבעיה הוא ראש-הממשלה ושר האוצר.
מירי רגב: מה אתה רוצה שנעשה יותר?
מירי רגב: יותר מלדבר ולהיאבק?
שי חרמש: את יכולה לסרב להתחלף.
מירי רגב: אין אפשרות.
מירי רגב: אם מדיחים אותי, אין אפשרות.
שמואל מזרחי: אני רוצה להודות ליושב-ראש שאפשרת לי לדבר.
שמואל מזרחי: אל תשכחו מי אנחנו החקלאים וסלוקי לא אמר את זה.
שמואל מזרחי: אנחנו צלחת האוכל של כל מדינת ישראל – בבוקר, בצהרים ובערב.
שמואל מזרחי: אנחנו אלה שמונחים על השולחן שלכם.
שמואל מזרחי: יש כאלה שכבר אין להם את הצלחת הזאת בצהרים ובערב, אולי יש להם איזושהי פרוסת לחם עם ממרח שוקולד בבוקר.
שמואל מזרחי: לא לשכוח שזה קורה במדינה וזה הולך ומתרחב.
שמואל מזרחי: תוספת המע"מ על ירקות ופירות, מה היא תעשה?
שמואל מזרחי: לנו החקלאים מה היא תעשה?
שמואל מזרחי: הרי יבואו הסוחרים ויאמרו שני שקלים קילו עגבנייה, כולל מע"מ, מי שיצטרך לכסות את המע"מ ולספוג את ה-16.5 אחוזים האלו, אלה אנחנו החקלאים שאין לנו מאיפה לספוג את זה.
שמואל מזרחי: אמר כאן הבחור ממשרד האוצר שהפגיעה בחקלאים תהיה מזערית, אבל כמה מזערית כזאת ראינו בחקלאות?
שמואל מזרחי: כמה היו לנו כאלו כבוד היושב-ראש?
שמואל מזרחי: המים ב-2001, חבר הכנסת אורון היה שר החקלאות, קיצצו לנו ב-50 אחוזים את מכסות המים.
חיים אורון: אני קיצצתי אבל לא הייתי שר החקלאות.
שמואל מזרחי: אתה היית במשרד החקלאות.
משה גפני: הבניין הזה מחולק כך שחצי מהחברים מקצץ והחצי השני תוקף, ואחרי כן מתחלפים.
שמואל מזרחי: לא באתי לתקוף אלא לשים דברים עובדתיים כהווייתם על השולחן.
שמואל מזרחי: בשנת 2001 קיצצו לנו מכסות מים ב-50 אחוזים.
שמואל מזרחי: 50 אחוזים מהשדות חוסלו.
שמואל מזרחי: כאשר מורידים מטע, כאשר משביתים חממה, כאשר מחריבים חלקת ירקות, אין לזה תקומה.
שמואל מזרחי: לקום מאותה מכה בחזרה, עוברות שנים על גבי שנים לשיקום ולהעמיד מחדש.
שמואל מזרחי: אנחנו נמצאים במצב בו שוב פעם יש קיצוץ במכסות המים.
שמואל מזרחי: המים עוד יותר מתייקרים ושוב אנחנו מחסלים ושוב משמידים.
שמואל מזרחי: למה זה קרה?
שמואל מזרחי: כי מישהו ב-2001 לא למד את הלקח וביצע את העבודה ודאג למים אלא באים ומוסיפים עלינו, באים להדביק לנו עוד 16.5 אחוזים.
שמואל מזרחי: מספר לנו הבחור מהאוצר שהפגיעה בחקלאים תהיה מזערית.
שמואל מזרחי: הבקשה שלי היא אל כל חברי הכנסת כולל היושב-ראש, אם אנחנו החקלאים, אנשי השווקים, האנשים מעוטי היכולת נוכל להשיג את עזרתכם, אני פונה אליכם לעשות זאת למען העם ולא למען החקלאים ולא למען הבסטיונרים.
שמואל מזרחי: תעשו את זה למען העם כולו ואני לא יודע כמה מכם יורדים ורואים מה קורה בעם.
שמואל מזרחי: אם הייתם יודעים מה קורה בשטח באמת, הייתם רואים כמה האנשים רעבים.
שמואל מזרחי: דיברתם על הטבות לעולים חדשים ואני מוכרח לגעת גם בנושא הזה.
שמואל מזרחי: אני אומר לכם שתדאגו לעלייה הפנימית.
שמואל מזרחי: תדאגו גם לעלייה הפנימית, לבחורים שלנו, לילדים שלנו שחוזרים מהצבא.
דוד טיבולי: אני חקלאי ממושב ישע במועצה האזורית אשכול בעוטף עזה.
דוד טיבולי: אני מגדל ירקות ואני רוצה לדבר רק על החקלאים ועל הפירות והירקות.
דוד טיבולי: 16.5 אחוזים מע"מ, איך שלא נגלגל את זה, זה כן יפגע בחקלאים.
דוד טיבולי: אף על פי שאומרים שנעביר את זה לשכבות החלשות, ולבי לבי עליהן, אבל אני לא מדבר עליהן אלא החקלאות עצמם.
דוד טיבולי: לפי דעתי הבעיה העיקרית של הנושא הזה היא שאם מעלים מחיר של מוצר מסוים בכ-20 אחוזים וחושבים שלא יהיה קיצוץ בכמות התוצרת שאנחנו נצטרך לייצר, וממילא נוכל גם ליפול כי לפי הערכתנו בין 5 ל-7 אחוזים פחות תוצרת תימכר בשווקים.
דוד טיבולי: אנחנו מדברים על 30 אחוזים מהשכבות החלשות שצריכים לשלם על אותו מוצר 20 אחוזים יותר.
דוד טיבולי: ברור לגמרי שהצריכה תרד.
דוד טיבולי: אם הצריכה תרד, זה פוגע ישירות בנו ואני אומר לכם שהמצב שלנו לא מאפשר לא עלייה מזערית כפי שאומר האוצר ובשום פנים ואופן לא ירידה בכמות המוצרים שאנחנו מוכרים.
דוד טיבולי: אנחנו לא מסוגלים להתמודד עם זה.