GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נועם שטרן: השאלה איזה חברות יקבלו את התקציב, קשורה לכל מקצה שמציעים.
משה גפני: נעקוב אחרי הנושא הזה.
משה גפני: אני רוצה את הבירור בתוך כמה ימים.
משה גפני: יתכן שאנחנו נמשיך את הדיון.
משה גפני: אני מאוד מקווה שלא.
משה גפני: אני מאוד מקווה שיגיע הפתרון לנושא הזה.
שגית אפיק: לשים את הרביזיה על סדר היום?
משה גפני: תשימי את הרביזיה על סדר היום.
משה גפני: פניות מספר 444 עד 446 – משרד ראש הממשלה הסכם קואליציוני עם סיעת הבית היהודי.
אמיר אדרי: הפנייה נועדה לתקצוב ההסכם הקואליציוני עם סיעת הבית היהודי בסך 3.9 מיליון שקלים במשרד לשירותי הדת ו-2.7 מיליון שקלים במשרד הנגב והגליל.
אמיר אדרי: בעד אישור פניות 444 עד 446 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פניות מספר 448 עד 453 – משרד החינוך
אורי שמרת: הפנייה התקציבית נועדה לקצוב סך של 160 אלף ו-837 אלפי שקלים במשרד החינוך, בעיקר עבור הנושאים הבאים: סך של 99 אלף ו-398 אלפי שקלים עבור מלגות והבטחת הכנסה לתלמידי ישיבה, סך של 24 מיליוני שקלים שעיקרם עבור מענק חינוך לירושלים, תגבור לימודי יהדות ופעילויות לזהות יהודית בבתי ספר חילוניים בהתאם להסכם הקואליציוני עם סיעת הבית היהודי וסך של 17 מיליון שקלים למשרד ראש הממשלה עבור תוכנית לפיתוח המגזר הבדואי בהתאם להחלטת ממשלה מספר 2861.
משה גפני: מה זה למגזר הבדואי?
אורי שמרת: יש החלטת ממשלה.
משה גפני: בעד אישור פניות 448 עד 453 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פניות מספר 454 עד 457 – החטיבה להתיישבות דוד רותם ביקש.
צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצוב שני מיליון שקלים לכפרי סטודנטים בהתאם להחלטת ממשלה 1200 וכן 13 מיליוני שקלים לפיתוח תשתיות בישובים השונים.
משה גפני: זה בהתאם להסכם קואליציוני עם מישהו?
משה גפני: למה דודו רותם שאל אותי אם יש פנייה כזאת?
צחי דוד: לא יודע.
משה גפני: הוא קשור לעניין הזה של החטיבה להתיישבות?
משה גפני: בעד אישור פניות 454 עד 457 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פניות מספר 458 עד 460 -
מעין נשר: הפנייה נועדה להעביר סך של 2 מיליון ו-533 אלפי שקלים לתקציב משרד החקלאות מתקציב המשרד לפיתוח הנגב והגליל, מיליון ו-700 אלף שקלים לצורך קיום החלטת ממשלה 2989 מיום 15 במרץ 2011 שעניינה תמיכה בפעילות מתנדבים הפועלים בישובים כפריים, מתוכם 833 אלף שקלים לצורך קיום החלטת ממשלה 3964 על הקמת חווה חקלאית מדברית בוואדי עתיר.
מעין נשר: בנוסף הפנייה נועדה להוסיף שני תקנים למצבת כוח אדם של משרד החקלאות לצורך הקמת אגפי חירום למשרדי הממשלה בהתאם לתוכנית שגובשה במועצה לביטחון לאומי.
מעין נשר: בנוסף הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב משרד החקלאות, ביניהם שישה מיליון שקלים לפיצויים בגין השמדות בהתאם לפקודת מחלות בעלי חיים, עשרה מיליון שקלים למימון פרמיות ביטוח נזקי טבע לחקלאים בהתאם לתחזיות, והעברת פרויקט שיקום תשתיות בישוב הכפרי לביצוע בחטיבה להתיישבות.
משה גפני: בעד אישור פניות 458 עד 460 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פנייה מספר 223 – משרד השיכון
אמיר רשף: זה מינהל מקרקעי ישראל.
אמיר רשף: הפנייה נועדה לתקצב את חלקו של מינהל מקרקעי ישראל במעבר צה"ל לנגב בגין השנים 2011 ו-2012 בסך של 180 אלפי שקלים.
משה גפני: בפירוט מופיע רק 72 מיליון.
אמיר רשף: אלה משני מקורות שונים.
משה גפני: זה לא תואם את מה שכתבתם.
משה גפני: נעבור לפנייה הבאה.
אורי אריאל: קח את החוברת ותראה.
משה גפני: פנייה מספר 330 –
אמיר רשף: הפנייה נועדה לבצע שינויים בתקציב הדיור הממשלתי.
אמיר רשף: סך של 2,200 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור פעולות מרכזיות, סך של 5,530 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור תכנון וביצוע סקרים, וסך של 2,000 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור בניית בתי המשפט.
משה גפני: בעד אישור פנייה 330 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פניות מספר 366 ו-367 – תקציב הביטחון יש מישהו שמסביר את הפנייה?
משה גפני: פניות מספר 402 ו-403 – ענף הרכב, תחרותיות ורגולציה.
משה גפני: פניות מספר 406 ו-407 – משרד ראש הממשלה
אורי גבע: הפנייה נועדה לתגבור משרד ראש הממשלה בסכום של 64 מיליון שקלים בהתאם לכמה החלטות ממשלה.
אורי גבע: עשרים מיליון שקלים, החלטת הממשלה בנושא חיזוק עיר הבירה, תוכנית מרום.
משה גפני: מה זה תוכנית מרום?
דרורה שטייניץ: תוכנית לחיזוק עיר הבירה כמוקד תיירותי.
דרורה שטייניץ: זאת תוכנית רב שנתית שמתפרסת מ-2011 ועד 2016.
דרורה שטייניץ: היא מתוקצבת ב-290 מיליון שקלים כאשר יש השתתפות של ---
משה גפני: מה התוכנית הזאת עושה?
דרורה שטייניץ: התוכנית בעצם מחזקת את ירושלים בהיבטים התיירותיים וגם בהיבט של להפוך אותה למוקד ביו-טכנולוגי.
דרורה שטייניץ: יגיעו לכאן צעירים.
אורי אריאל: תעסוקה?
דרורה שטייניץ: תעסוקה.
משה גפני: כמה כסף יש בתוכנית הכוללת כדי שלא יגיעו חרדים לירושלים?
אורי גבע: עוד 18 מיליון שקלים בתוכנית דומה לחיזוק העיר ירושלים מ-2005.
משה גפני: למה מיועדים ה-18 מיליון?
אורי גבע: התוכניות של ירושלים שמאושרות לרוב, מאושרות לתקופה של חמש-שש שנים.
אורי גבע: התוכנית עליה דיברנו קודם, תוכנית מרום, היא תוכנית חדשה וכאן אנחנו מדברים על תוכנית שאושרה כבר ב-2005 עם מטרות דומות שנמצאת לקראת סיום.
אורי גבע: בהתאם לביצוע בפועל, לעתים זה לפי קצב חתימת החוזים, ספקים וכיוצא בזה, אנחנו מתקצבים בהתאם לסיכום בין המשרדים.
אורי גבע: עוד עשרה מיליון שקלים לתקציב התפעול של משרד ראש הממשלה בהתאם לביצוע בפועל.
אורי גבע: עוד 6.5 מיליון שקלים לתוכנית להקמת מרכזי צעירים בתחומי הנגב והגליל לאחר החלטת ממשלה בנושא.
אורי גבע: שלושה מיליון שקלים להנצחת זיכרו של רחבעם זאבי, לתקציב הנצחה של משרד ראש הממשלה.
אורי גבע: עוד שלושה מיליון שקלים חד פעמי להעברת לשכת העיתונות הממשלתית לגן הטכנולוגי במלחה אליו הם עוברים ממרכז העיר.
משה גפני: מה עושים עם שלושה מיליון השקלים האלה?
אורי גבע: תקציב העברה.
משה גפני: מה זה תקציב העברה?
משה גפני: מביאים משאית?
אורי גבע: החל ממשאיות ועד למערכות מחשוב.
משה גפני: זה מבנה חדש?
דרורה שטייניץ: זה מבנה חדש.
משה גפני: איפה המבנה הזה?
דרורה שטייניץ: זה מבנה שקיים בירושלים.
משה גפני: זה מבנה ממשלתי?
אורי גבע: אני לא יודע אם הוא בשכירות או בבעלות ממשלתית, אבל הרעיון הוא שהכתבים הזרים בישראל יושבים בעיקר בגן הטכנולוגי במלחה ועל מנת לייעל את עבודת לשכת העיתונות הממשלתית, אנחנו מעבירים אותה לשם, לידם.
אורי גבע: עוד 2.5 מיליון שקלים לפי החלטת הממשלה להקטנת השימוש העולמי בנפט.
אורי גבע: מיליון שקלים להנצחת מורשת גוש קטיף, זה בהתאם לחוק.
אורי גבע: בנוסף אנחנו מתגברים את הוועדה לבדיקת אירועי המשט, ועדת טירקל, וזה בהתאם לביצוע בפועל.
אורי גבע: עוד מיליון ו-700 אלף שקלים לתחזוקת רחבת הכותל.
אורי גבע: עוד מיליון שקלים למורשת גוש קטיף, הסטה פנימית.
אורי גבע: 800 אלף שקלים להפעלת בית העצמאות בתל אביב, המוזיאון.
משה גפני: אין פירוט כזה בתוך ההעברה שאתם מבקשים.
אורי אריאל: אצלנו זה נגמר בסעיף 8 מיליון שקלים להנצחת מורשת גוש קטיף.
אורי אריאל: אחרי כן אמרת עוד דברים שלא מופיעים אצלנו.
אורי גבע: יכול להיות שזה לא מופיע.
אורי אריאל: אבל איפה הכסף?
אורי גבע: ארבעת הנושאים האחרונים, אלה הסטות בתוך התקציב המשרד.
אורי גבע: אתה לא תראה את זה, אבל אנחנו אומרים את זה.
משה גפני: בעד אישור פניות 406 ו-407 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פנייה מספר 408 - מה קורה בחדר ישיבות הממשלה?
דרורה שטייניץ: צריך לשדרג את מערכת המחשוב של מזכירות הממשלה והתקציב הזה מיועד לביצוע הפעילות הזאת.
משה גפני: מה זה שלושה סטודנטים?
דרורה שטייניץ: זה במשרד ההסברה והתפוצות, מיועד לתגבור הלשכה המשפטית שם ולהסברה בשפה הערבית.
משה גפני: בעד אישור פנייה 408 – 1 נגד אישור הפנייה – 1 הפנייה לא אושרה.
אורי אריאל: בימים האלה שכל כך קשה לכולם, לא הבנתי את הדברים האלה.
משה גפני: הפנייה לא אושרה.
משה גפני: לשים את זה בסדר היום.
אורי אריאל: מחר?
משה גפני: היום או מחר.
משה גפני: יכול להיות שבסוף אני לא אביא את זה.
משה גפני: להוסיף את זה לסדר היום.
משה גפני: פנייה מספר 410 – קווי שירות ואוטובוסים.
מורן מזור: הפנייה נועדה לתקצב מכרזים להפעלת קווי שירות ואוטובוסים בהרשאה להתחייב.
משה גפני: כמעט 4 מיליארד שקלים.
מורן מזור: אלה ארבעה מכרזים גדולים שיוצאים עוד השנה ובוחרים זוכה.
משה גפני: איזה קווי אוטובוסים?
מורן מזור: מכרז אחד הוא מכרז החשמונאים, מכרז שני הוא חדרה –נתניה, מכרז הנגב, מכרז הגליל.
מורן מזור: אלה מכרזים גדולים שחלקם הם על בסיס אשכולות קיימים וחלקם על בסיס קווים שיוצאים מ"אגד" ולכן המכרזים כל כך גדולים.
משה גפני: בעד אישור פנייה 410 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פנייה מספר 411 - פיתוח תחבורה ציבורית בגוש דן
מורן מזור: הפנייה התקציבית נועדה לבצע שינויים בתקציב פיתוח תחבורה ציבורית.
מורן מזור: עיקר השינויים מסתכמים להעברת הרשאה לתקציב פיתוח תחבורה ציבורית בגוש דן, לתקציב פיתוח התחבורה הציבורית בדרום ובצפון, לפרויקטים כגון מסילת BOT באר שבע, רכבל, מרכז בקרה, מסוף מרכזי לב המפרץ, תכנון, הקמת נת"צים בצפון, בעיקר בחיפה.
משה גפני: מה זה עיר בת קיימא?
מורן מזור: עיר בת קיימא, זה פרויקט שכבר יצא איזשהו קול קורא.
מורן מזור: מדובר על פרויקט שנועד לעודד תכנון תחבורה ציבורית בעיריות ועל ידי העיריות.
מורן מזור: העיריות מתכננות בעצמן את התחבורה הציבורית בתחום השיפוט שלהן, בין אם מדובר בנת"צים, מסלולי תחבורה ציבורית, שינוי מסלולי קווים עירוניים, ביטול חניות ודברים אחרים שנועדו לשפר את התחבוה הציבורית.
משה גפני: בעד אישור פנייה 411 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פניות מספר 412 ו-413 –
אמיר אדרי: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב סך של 2,575 מיליון שקלים במזומן ו-52,250 מיליון שקלים כהרשאה להתחייב עבור הצעת תכנון מתקן לקליטת גז טבעי בצפון, מענק להקמת רשת חלוקת גז טבעי בצפון הארץ ותוספות תקציביות עבור פעולות רשות החשמל.
משה גפני: בעד אישור פניות 412 ו-413 – פה אחד הפניות אושרו
אורי אריאל: איך אתה מאשר את זה?
אורי אריאל: הם לא עושים כלום.
אורי אריאל: אין חשמל.
משה גפני: אם אני לא אאשר, הם יאמרו שזאת הסיבה בגינה אין חשמל.
משה גפני: פניות מספר 414 ו-415 – משרד החינוך
אורי גבע: משרד החינוך מעביר את חלקו, בהתאם לסיכומים, לביצוע שני סקרים מרכזיים בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אורי גבע: הראשון הוא סקר ארוך טווח עליו דיברנו בוועדה לפני חודש, והשני הוא סקר לתעסוקת מבוגרים, סקר בהנחיית ה-OECD.
משה גפני: בעד אישור פניות 414 ו-415 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פנייה מספר 416 –
מעין נשר: הפנייה נועדה להעביר סך של 18 מיליון שקלים לתקציב משרד החקלאות לצורך תקצוב הסכם פשרה בקטיף הפרחים שאושר על ידי בית המשפט ונחתם באישור החשב הכללי.
אורי אריאל: מה היה הדיון שם?
מעין נשר: התיק הוא מ-1992.
מעין נשר: היה אסון טבע מאוד גדול בשנים 1991 ו-1992.
מעין נשר: הממשלה הכריזה על אסון טבע ושילמה פיצויים לחקלאים.
מעין נשר: חלק גדול מהכספים הגיע באיחור ולכן החקלאים תבעו – זה היה ב-1994 – ריבית והצמדה.
מעין נשר: המדינה סירבה לשלם ריבית והצמדה ובאפריל 2011, בפסק דין הפירות, קבע בית המשפט שצריך לתת הצמדה.
מעין נשר: בפרחים, כשהיה לנו פסק דין מחוזי, הלכנו לפשרה בהתאם למה שהנחה בית המשפט העליון לגבי הפירות ונתנו הצמדה גם בפרחים.
אורי אריאל: התנהלתם 16 שנים.
מעין נשר: אני לא מרוצה מזה.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 416 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פניות מספר 417 עד 419 –
אמיר אדרי: הפנייה נועדה לתקצוב 4.5 מיליון שקלים לתוכנית הבראה במועצה דתית גבעת זאב.
משה גפני: בעד אישור פניות 417 עד 419 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פנייה מספר 422 –
אמיר רשף: הפנייה נועדה לבצע שינויים בתקציב מינהל התכנון במשרד הפנים.
אמיר רשף: עיקרי השינויים: השתתפות בעלויות שוטפות של משרד הפנים, תקצוב אגף הבנייה ב-300 אלפי שקלים ובאלף אלפי שקלים בהרשאה להתחייב.
אמיר רשף: תקצוב הוועדה לתשתיות לאומיות במאה אלפי שקלים בהוצאה ובאלף אלפי שקלים בהרשאה להתחייב.
אמיר רשף: קבלת השתתפויות ממינהל השלטון המקומי וממשרד התחבורה.
משה גפני: בעד אישור פנייה 422 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פניות מספר 426 ו-427 -
אמיר רשף: הפנייה נועדה להעברת סך של אלף אלפי שקלים ממשרד ראש הממשלה למינהל התכנון.
אמיר רשף: זה חלק מהפעילות של הוועדה להיערכות לרעידות אדמה.
אמיר רשף: מינהל התכנון צריך לעשות בקרה על תוכניות לחיזוק מבנים.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 426 ו-427 – פה אחד הפניות אושרו
אורי אריאל: זה אושר אבל שאלה.
אורי אריאל: תקציב כזה הוא גם לטובת אריאל ומעלה אדומים?
דרורה שטייניץ: אנחנו לא לגמרי יודעים להגיד מה פירוט התוכנית אבל אני יכולה לבדוק ולחזור אליך.
אמיר רשף: כל התוכניות שכפופות לחוק התכנון והבנייה ונמצאות במסגרת החוק, צריכות את הבקרה של מינהל התכנון.
אורי אריאל: זה חל ביהודה ושומרון?
אמיר רשף: אני יודע שברוב יהודה ושומרון מה שחל, זה חוק ירדני במסגרת התכנון והבנייה, אבל אני לא יכול להגיד לך אם זה חל.
אורי אריאל: לא, זה לא חל.
אורי אריאל: זאת אפליה של אזרחים ברעידות אדמה.
משה גפני: מי אמר שלא חל?
אורי אריאל: אני אומר לך.
אורי אריאל: אני אגיד לך מה למדתי מיוסי שריד שהיה שואל שאלות שיודע עליהן את התשובות.
משה גפני: למה זה לא חל ביהודה ושומרון?
אורי אריאל: למה אתם מפלים אזרחים?
אורי אריאל: 400 אלף אזרחים.
אמיר רשף: אנחנו נבדוק את זה.
אורי אריאל: אם אתם יכולים לבדוק ולהתייחס.
משה גפני: אם זה נכון מה שאומר חבר הכנסת אריאל, זה ממש לא בסדר ודבר חמור.
משה גפני: דרורית, זה לא בסדר.
משה גפני: אם זה נכון, אני מבקש את הטיפול בעניין הזה.
משה גפני: איך ההצגה?
ציון פיניאן: 11 נגד ו-2 בעד.
ציון פיניאן: אף אחד מאלה שמתנגדים לא הופיע שם.
משה גפני: הדיון נגמר?
ציון פיניאן: כולם היו במשא ומתן עם אחרים.
משה גפני: פניות מספר 428 ו-429 –
אורי גבע: הפנייה נועדה להעברת כספים ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה.
אורי גבע: החלטת הממשלה להעצמת תשתיות מורשת, שני מיליון שקלים.
אורי גבע: עוד חצי מיליון למחשב לכל ילד ועוד 700 אלף שקלים לנושא יהודי אתיופיה, מהם 400 לקיום הטקס לעולים מאתיופיה ועוד 300 בהתאם להחלטת ממשלה בנושא של הנצחת יהודי אתיופיה שמתו בדרכם לישראל.
אורי אריאל: אפשר לקבל מכם פירוט על הפרויקט הזה, מחשב לכל ילד?
דרורה שטייניץ: כן, בהחלט.
משה גפני: עם 500 אלף שקלים עושים פרויקט כזה?
דרורה שטייניץ: לא.
דרורה שטייניץ: הפרויקט מתוקצב על ידי משרד ראש הממשלה ב-7 וחצי מיליון שקלים.
דרורה שטייניץ: חצי מיליון מהם זאת השתתפות של משרד הקליטה בפרויקט.
דרורה שטייניץ: מדובר בפרויקט שמטרתו היא לצמצם את הפער הדיגיטאלי בקרב משפחות מעוטות יכולת ואנחנו במסגרת הפרויקט הזה מגיעים ממש להרבה בתי אב.
אורי אריאל: כמה הרבה?
דרורה שטייניץ: אני לא יודעת לתת לך עכשיו מספרים מדויקים.
אורי אריאל: תעבירו לנו.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 428 ו-429 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פנייה מספר 430 -
צחי דוד: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב המשרד להגנת העורף.
צחי דוד: הקצאת 900 אלפי שקלים לביצוע פרויקט הגנת מתקני תשתיות חיוניים.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 430 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פנייה מספר 432 –
דורון סמש: הפנייה נועדה לתקצוב עשרה מיליון שקלים לרכישת דירות נ"ר לנכים רתוקים ו-17.8 מיליון שקלים לתשתיות במוסדות ציבור במגזר הכפרי.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 432 – פה אחד הפנייה אושרה פניות מספר 433 ו-434 – משרד השיכון
צחי דוד: הפנייה נועדה להעביר 15 מיליון שקלים לתקציב הרגיל של משרד השיכון בהתאם לסיכום התקציבי בין המשרדים.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 433 ו-434 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פניות מספר 436 ו-437 – משרד התחבורה
אמיר רשף: זה תחבורה ואוצר.
אמיר רשף: הפנייה נועדה להעביר אלפיים אלפי שקלים למשרד האוצר וכמו כן לעשות שינויים פנימיים בתקציב ההוצאה המותנית בהכנסה ובתקציב משרד האוצר בהתאם לפירוט הבא: שני מיליון שקלים עבור ייעוץ בנושאי תחבורה ממשרד התחבורה.
אמיר רשף: כמו כן הפחתה של 35 מיליון בהוצאה מותנית במינהל הרכב בהתאם לתיקון טעות טכנית ולשינוי שיטת התקצוב.
אמיר רשף: תגבור הוצאה מותנית באגף החשב הכללי עבור מבחנים לרואי חשבון, עבור פינוי אתרים זמניים במינהל הדיור ועבור הגדלת ההוצאה המותנית של נציגות ישראל בניו יורק.
אמיר רשף: כמו כן תגבור שני מיליון שקלים עבור ביקורת על העמידה בתנאי העסקת עובדי קבלן.
אמיר רשף: כמו כן הפנייה מבצעת שינויים פנימיים בהתאם לסדרי העדיפויות הפנימיים של המשרד שעיקרם תגבור אגף הביטחון, תגבור תקציב הנסיעות לחוץ לארץ.
משה גפני: לגבי הגריטה, היו אמורים להעביר עשרה מיליון שקלים, לגבי המשך פרויקט הגריטה של המכוניות.
משה גפני: מישהו יודע לומר על זה משהו?
אמיר רשף: זה במשרד התחבורה.
משה גפני: היה סיכום עם אגף התקציבים.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 436 ו-437 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פנייה מספר 440 – משרד הבינוי והשיכון
צחי דוד: הפנייה נועדה לביצוע שינויים בתקציב הפיתוח של משרד הבינוי והשיכון בהתאם לקצב ביצוע התשלומים.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 440 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: אני חוזר לפנייה מספר 223 – מעבר צה"ל לנגב
אמיר רשף: 180 מיליון.
אמיר רשף: הסכום שאתם רואים, 72, מגיע ממקור חיצוני.
אמיר רשף: החלק האחר הוא מהסטה פנימית בתוך תקציב המשרד.
אמיר רשף: 180 מיליון עוברים.
אמיר רשף: חלק הוא הסטה פנימית וחלק הוא הסטה של ה-72 מיליון שזה השינוי שהוועדה רואה.
אורי אריאל: יש לכם חוזה על לוח הזמנים?
אמיר רשף: כן, יש החלטת ממשלה ויש סיכומים תקציביים.
אמיר רשף: אני מניח שדנו בהם בוועדה המשותפת ולא כאן לגבי כל הפרויקטים של צה"ל.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 223 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: אתה לא רוצה שאני אאשר את הפנייה היום?
אורי אריאל: הרביזיה על משרד ראש הממשלה?
משה גפני: אני לא יכול לריב אתו.
משה גפני: אורי אריאל הוא בחור טוב.
דורון סמש: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של שני מיליון שקלים לצורך רכישת שירותי ייעוץ בתחום התחרותיות והרגולציה בענף הרכב.
אורי אריאל: מה אתם קוראים עכשיו?
משה גפני: חזרנו לפניות שהיו קודם כשלא היה הרפרנט, רגולציה בענף הרכב.
משה גפני: התחרותיות.
דורון סמש: כן.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 402 ו-403 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק הפחתת הגירעון והגבלת התוצאה התקציבית (תיקון מס' 12) (שינוי תוואי הפחתת הגירעון), התשע"ב-2012.
משה גפני: הממשלה החליטה להגדיל את יעד הגירעון ולהגביל אותו לשלושה אחוזים.
משה גפני: אני מקדם בברכה את שר האוצר שהגיע לישיבת הוועדה עקב חשיבות הנושא.
משה גפני: ביקש ממני שר האוצר להעלות את הנושא היות ואנחנו עומדים בפני שינויים בנושאים של יעד הגירעון.
משה גפני: אדוני השר, אני מבקש ממך להסביר לוועדה את הצעת החוק הזאת, את הרעיון ואת הדחיפות שבעניין.
יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש, קודם כל תודה רבה גם על הכינוס המהיר של הוועדה בראשותך.
יובל שטייניץ: אני רוצה קודם כל לציין שאנחנו רואים - דווקא היום אני רוצה להזכיר את זה עוד פעם – מה קורה בעולם.
יובל שטייניץ: הגיע הזמן שהאסימון ייפול למי שעוד לא נפל.
יובל שטייניץ: העולם במשבר כלכלי נורא ולצערי הרב המשבר הזה עוד לא נגמר.
יובל שטייניץ: האיום או התחזית השלילית לגבי הדירוג של גרמניה, שהיא עד היום הייתה היחידה מבין מעצמות הכלכלה הגדולות של המערב שנשארה עם דירוג מושלם, כי לארצות הברית כבר הורידו, לצרפת, לאיטליה ולספרד.
יובל שטייניץ: גרמניה בעצם הייתה המדינה הגדולה היחידה שנשארה יציבה.
יובל שטייניץ: העובדה שגם בארזים נפלה שלהבת, ואנחנו שומעים על אזהרה שלילית לגבי דירוג האשראי או תחזית שלילית של גרמניה, צריכה להדליק כאן את הנורות האדומות.
יובל שטייניץ: המצב לא פשוט והוא משפיע על כלכלת ישראל.
יובל שטייניץ: בארצות הברית המצב סביר מינוס.
יובל שטייניץ: יש התאוששות אבל איטית יותר מכפי שחשבו.
יובל שטייניץ: אירופה על סף קריסה ואפילו מדינות הבריקס – בעיקר סין והודו, ברזיל ורוסיה כאשר עיקר המשקל הן סין והודו – בסין אנחנו רואים האטה, בהודו אנחנו רואים האטה אפילו יותר חמורה, בברזיל הצמיחה נעצרה לחלוטין ורוסיה עדיין צומחת.
יובל שטייניץ: זאת אומרת, אם אנחנו מחלקים את העולם הכלכלי לשלושה חלקים: ארצות הברית זה סביר מינוס, מדינות אירופה זה גרוע מאוד ומנוע הצמיחה שקיוו שיצעיד את העולם, שזה סין, הודו וברזיל, גם הוא לא במצב הכי טוב.
יובל שטייניץ: הדברים הללו מאיימים על ההתאוששות הכלכלית של מדינת ישראל ועל כלכלת ישראל.
יובל שטייניץ: אנחנו חלק מהעולם.
יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש, אני הייתי כאן בוועדה באוקטובר שנה שעברה ואמרתי שאנחנו מתחילים לראות השפעה - כי כבר אז היה ברור שהמשבר באירופה לא עובר אלא מתעצם - של האטה מסוימת על כלכלת ישראל.
יובל שטייניץ: באוקטובר לפני תשעה חודשים הייתי כאן בוועדה ואמרתי שפעם ראשונה אנחנו מזהים סימנים ראשונים להאטה מסוימת.
יובל שטייניץ: המשק עדיין צומח אבל בקצב פחות מהיר מאשר ב-2010-2011.
יובל שטייניץ: מה שקורה בעולם התחיל להשפיע עלינו לקראת סוף 2011-תחילת 2012.
יובל שטייניץ: אי לכך ובהתאם לזאת גם יש לנו ירידה בהכנסות המדינה מתחילת השנה שמסתכמת בשני מיליארד ו-800 מיליון שקלים ביחס לתחזית המתוקנת שהצגתי כאן באוקטובר שנה שעברה.
משה גפני: בכמה זה פחות מהתחזית הראשונה?
יובל שטייניץ: הרבה פחות.
יובל שטייניץ: לכן היעד של הגירעון של אחד וחצי, אותו קבענו באפריל 2009, לפני כארבע שנים, הוא יעד שמסתבר שהיה יומרני מדי וכרגע הוא לא ריאלי, לאור ההתפתחויות בעולם ואנחנו חלק מהעולם.
יובל שטייניץ: לכן ברור שצריך לקבוע יעד חדש.
יובל שטייניץ: אני רוצה להדגיש אדוני היושב ראש שאין גורם מקצועי אחד שחשב שצריך להישאר ביעד הלא ראלי של אחד וחצי כי הדבר הכי גרוע הוא להישאר ביעד ולא לעמוד בו, ואין כאן טייסים אוטומטיים.
יובל שטייניץ: אנחנו הולכים לתקציב חדש, התקציב נגמר, אז אי אפשר לדבר על טייסים אוטומטיים ל-2013.
יובל שטייניץ: לא היה גורם מקצועי אחד שחשב שהיעד צריך להישאר אחד וחצי, כפי שנקבע באפריל 2009, ולא היה גם גורם מקצועי אחד שחשב שצריך ללכת לגירעון התוצאתי בלי לעשות כלום שהמשמעות היא גירעון של ארבע פלוס.
יובל שטייניץ: לא היה גורם מקצועי אחד שחשב שההכנסות יורדות, אז גם ב-2013 הגירעון, אם הוא יהיה ארבע, משהו בין ארבע לארבע וחצי, זה בסדר.
יובל שטייניץ: לא היה גורם אחד שחשב שצריך להשאיר את זה ללא טיפול ולא היה גורם אחד שחשב שצריך להשאיר את היעד של אחוז וחצי.
יובל שטייניץ: לכן קבענו יעד חדש.
יובל שטייניץ: אני מבקש להציג את השקף הראשון.
יובל שטייניץ: זה החוק שנמצא בפניכם שעבר אתמול ברוב גדול במליאת הכנסת והוא קובע יעד ריאלי.
יובל שטייניץ: אני אומר דבר שיש בו מתח מסוים.
יובל שטייניץ: יעד ריאלי אבל יומרני.
משה גפני: לא צריך שקפים.
יובל שטייניץ: הבאתי רק שלושה שקפים.
יובל שטייניץ: זה יעד ריאלי אבל יומרני.
יובל שטייניץ: זאת אומרת, זה יעד שלא פשוט לעמוד בו.
יובל שטייניץ: קשה לעמוד בו אבל אפשר לעמוד בו.
יובל שטייניץ: החוק שלפנינו מתווה מתווה חדש.
יובל שטייניץ: היעד ב-2013 הוא שלושה אחוזים, יורד בהדרגה עד לשני אחוזים ב-2016 ועד לאחוז וחצי ב-2019.
יובל שטייניץ: אני רוצה להסביר על קצה המזלג מדוע בחרנו ביעד הזה.
יובל שטייניץ: כפי שאמרתי, לא היה גורם אחד שחשב שצריך להישאר באחד וחצי כי המשמעות של להישאר באחד וחצי היא עוד 15 מיליארד.
יובל שטייניץ: גם כך נצטרך להטיל מסים ועוד אין לנו את התחזית הסופית עליה אנחנו עובדים בימים אלה, אבל דבר אחד ברור והוא שכל אחוז גירעון, זה עשרה מיליארד שקלים.
יובל שטייניץ: זאת אומרת, אם היינו נשארים באחד וחצי במקום שלוש, על מה שנחליט צריך להוסיף על זה עוד 15 מיליארד הטלת מסים והטלת מסים נוספת על מה שממילא נצטרך להוסיף של עוד 15 מיליארד פוגעת גם בכלכלה וגם באזרחים.
משה גפני: הנושא של הגדלת יעד הגירעון, יש ויכוח אם זה שניים וחצי אחוזים או שלושה אחוזים אבל זה ברור.
משה גפני: זה תקציב 2013.
יובל שטייניץ: אני כבר אסביר, אבל קודם כל אני רוצה להסביר את זה בקצב המזלג.
יובל שטייניץ: ההפרש בין אחד וחצי לשלוש הוא או עוד 15 מיליארד שקלים מסים שזה פוגע גם בצמיחה וגם באזרחים, בנוסף למה שממילא נצטרך, או יעד לא ריאלי שלא נעמוד בו שזה הכי גרוע, לא לעמוד ביעד.
יובל שטייניץ: לכן קבענו שלושה אחוזים.
שכיב מוראד שנאן: אדוני השר, אנחנו מנסים להבין מה "ממילא נצטרך".
שכיב מוראד שנאן: את המשפט ממילא נצטרך.
יובל שטייניץ: אני אשמח לענות על כל שאלה.
משה גפני: אנחנו יכולים להגיע רחוק, אבל צריך להגיע התקציב.
משה גפני: אני שאלתי אתמול את השר.
משה גפני: צריך להגיע תקציב.
משה גפני: הדיון על התקציב יהיה בתקציב.
משה גפני: שם גם נדע כמה מקצצים, כמה מסים מטילים וכולי.
משה גפני: השר לא יודע להגיד את זה עכשיו.
יובל שטייניץ: אני תכף אגיד מה אני יודע להגיד.
יובל שטייניץ: להישאר בארבעה אחוזים, לא להוריד את הגירעון התוצאתי לשלושה אחוזים אלא להישאר בארבעה אחוזים או ב-4,5 אחוזים, זה לא בריא ולא טוב כי זה היה פוגע במעמד של ישראל בשווקים הבינלאומיים.
יובל שטייניץ: לכן קבענו את השלושה אחוזים כאשר כל הוויכוח המקצועי היה בין אלה שחשבו שצריך ללכת על שלושה אחוזים לשניים וחצי אחוזים.
יובל שטייניץ: בסוף הוויכוח היה בין שניים וחצי לשלושה אחוזים.
יובל שטייניץ: אני קבעתי את היעד על שלושה אחוזים, אחרי התייעצות גם עם ה-OECD, עם אנחל גוריה, גם עם גורמים בינלאומיים כאשר השאלה שעמדה בפנינו, והסיבה שקבענו שלושה אחוזים, כי זה עדיין מסטריכט, ולא פחות חשוב, כי זה הגבול הסביר שמשאיר אותנו בטווח הביטחון שאנחנו גם מראים לכל העולם שיחס החוב-תוצר בישראל ימשיך לרדת, שזה הכי חשוב לשווקים הבינלאומיים ולדירוג האשראי.
יובל שטייניץ: הדבר הכי חשוב הוא שגם במתווה של שלושה אחוזים, תחת הנחת צמיחה ממוצעת או של שלושה אחוזים או של שלושה וחצי או של ארבעה, שזה תואם את העשור האחרון, אנחנו ממשיכים להוריד את היחס חוב-תוצר וממשיכים להגיע בשנת 2020 לאזור של שישים אחוזים, שזה היעד שקבענו.
שי חרמש: בשלושה אחוזים אתה מוריד יחס חוב-תוצר בשנה הבאה?
יובל שטייניץ: בשלושה אחוזים.
יובל שטייניץ: תלוי מה הצמיחה, אבל כנראה שכן.
שי חרמש: מהי הנחת הצמיחה?
יובל שטייניץ: הנצחת הצמיחה הרשמית כרגע היא 3,7 ואני מניח שנצליח להוריד אותה, אבל עוד אין לנו חדשה.
יובל שטייניץ: גם בהנחת צמיחה קצת יותר נמוכה, היחס ירד ובכל מקרה לא יעלה.
יובל שטייניץ: אנחנו המדינה המערבית, אחת הבודדות, שבשלוש השנים האחרונות יחס החוב-תוצר שלה ירד למרות המשבר ואנחנו נמשיך להוריד את היחס חוב-תוצר לאזור של השישים אחוזים.
שי חרמש: איך?
שי חרמש: אתה גומר את הרבעון האחרון ב-2,4.
שי חרמש: איך אתה מגיע ל-3,7?
יובל שטייניץ: אתה מוכן לתת לי לסיים את דבריי?
קריאה: הוא עוד לא סיים את דבריו.
קריאה: הוא לא אמר 3,7.
יובל שטייניץ: אמרתי שזאת תחזית הצמיחה הקודמת.
יובל שטייניץ: אנחנו מניחים שהיא תהיה נמוכה יותר.
יובל שטייניץ: אנחנו נצא עם תחזית חדשה שעוד אין לנו אותה.
יובל שטייניץ: אני אומר שבכל מקרה גם בצמיחה יותר נמוכה, נעמוד בשלושה אחוזים.
יובל שטייניץ: יחס חוב-תוצר לא יעלה וסביר להניח שאפילו ימשיך לרדת במעט גם בשנה הבאה.
יובל שטייניץ: בכל מקרה, במתווה החדש, אתם יכולים לראות את זה, בהינתן הכלל הפיסקאלי במתווה החדש, היחס חוב-תוצר ממשיך לרדת עד לאזור השישים אחוזים, שזה מה שחשוב.
יובל שטייניץ: זה היה השיקול לשלושה אחוזים.
יובל שטייניץ: אני רוצה להדגיש שגם אם היינו קובעים שניים וחצי אחוזים, זה עוד חמישה מיליארד מסים אבל נניח שפתאום יש קריסה גלובאלית והגירעון קופץ בחמישה-שישה אחוזים, אין הבדל גדול בין שמונה וחצי אחוזים לבין תשעה אחוזים או בין שבעה וחצי אחוזים לבין שמונה אחוזים.
יובל שטייניץ: לכן החצי אחוז דווקא מבחינת רשת ביטחון או טווח ביטחון למשבר, הוא לא מהותי מבחינתנו.
יובל שטייניץ: לכן קבענו את זה לאחר הרבה דיונים על שלושה אחוזים.
יובל שטייניץ: אני רוצה להדגיש.
יובל שטייניץ: שלושה אחוזים זה יעד יומרני.
יובל שטייניץ: אני מגבש כבר בימים האלה, בשבועות הקרובים ובימים, חבילה של צעדים, חבילה ראשונית של צעדים שיאפשרו לנו לעמוד ביעד הזה.
יובל שטייניץ: אנחנו עוד לא גיבשנו אותה באופן סופי.
יובל שטייניץ: חייבים לומר את האמת בלי כחל וסרק.
יובל שטייניץ: אנחנו עובדים בימי אלה ממש על התחזית המעודכנת של ההכנסות ועל הצעדים שנדרשים, חבילת צעדים שנדרשים, ואני מתכוון ממש בימים, בשבועות הקרובים, להביא אותה לממשלה, עוד לפני אישור התקציב הסופי.
יובל שטייניץ: כמובן שברגע שנביא אותה לממשלה, נשמח גם להציג אותה כאן.
יובל שטייניץ: חבילת צעדים שתאפשר לנו לעמוד ביעד הזה.