GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אני סומך על המילה שלך.
משה גפני: אם הם לא יביאו את זה בשבוע הבא, תשרוף את המועדון שם.
דוד שטיינמץ: בסדר גמור.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 474 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פניות מספר 475 ו-476 –
דוד שטיינמץ: בהתאם להחלטת ממשלה, מעבירים 2,5 מיליון שקלים לסוכנות לעסקים קטנים שלנו ומתוכם שני מיליון שקלים לפעילות הסוכנות במגזרי המיעוטים ו-500 אלף שקלים למעמד האישה עבור קידום תוכנית לצמיחה ביזמות נשים במגזר המיעוטים.
דוד שטיינמץ: זאת ההשתתפות של המשרד.
משה גפני: מה ההגדרה של מיעוטים אצלכם?
שי חרמש: חרדים וקיבוצים.
משה גפני: זאת כבר הפנייה הרביעית שאני מקבל.
משה גפני: היו אלפיים משרות במגזר הערבי, היה הנושא הזה של 24 שעות שבועיות כדי לקבל סבסוד במעונות והיה נושא המיזמים העסקיים.
משה גפני: הכול במגזר הערבי.
משה גפני: אני בעד, אבל למה אתם עובדים רק במגזר הערבי?
דוד שטיינמץ: אני לא חושב שזה כך.
משה גפני: זאת פנייה רביעית.
דוד שטיינמץ: אלה תקציבים של משרד ראש הממשלה שמעביר אלינו.
משה גפני: מה איכפת לי אם זה משרד ראש הממשלה?
משה גפני: מה זה מהרשות למעמד האישה עבור קידום תוכנית צמיחה ביזמות נשים?
משה גפני: מה עושים עם זה.
דוד שטיינמץ: נדמה לי שזה תקציב שבו נותנים מלגות לנשים ערביות.
ציון פיניאן: ומה עם הנשים היהודיות?
משה גפני: שם אין.
משה גפני: במשרד הזה אין.
משה גפני: אני רוצה פירוט של זה ואז נביא את זה להצבעה.
משה גפני: זאת פנייה רביעית בחודשיים האלה.
משה גפני: אני בעד אבל צריך גם לעודד יהודיות.
משה גפני: אם יש מדיניות כזאת, תגידו, אבל שלפחות אני אדע כשאני מתראיין ברדיו ואוכל לומר שמשרד התעשייה לא רוצה לעודד יהודיות אלא רק ערביות.
משה גפני: לפני שאני מאשר את זה, אני רוצה לדעת.
משה גפני: אני אאשר את זה.
משה גפני: פרויקט אכיפה אזרחית במועצה לצרכנות.
שי חרמש: הגיע הזמן.
משה גפני: סוף-סוף משהו ליהודים.
שי חרמש: הם עושים מלאכת קודש.
דוד שטיינמץ: מדובר כאן בשני פרויקטים.
דוד שטיינמץ: פרויקט אחד הוא פרויקט אכיפה אזרחית במועצה לצרכנות שכולל מסע הסברה לעידוד הציבור לפנות לבתי משפט לתביעות קטנות.
משה גפני: בעד אישור 477 ו-478 - - פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פניות מספר 479 עד 481 – משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה עוד הפעם מסלול תעסוקה.
ציון פיניאן: זה יום של התמ"ת.
משה גפני: תקרא את הפנייה.
דוד שטיינמץ: זה בהתאם להחלטות ממשלה.
דוד שטיינמץ: מדובר כאן על העברת בסביבות השמונה מיליון שקלים לפיתוח אזור התעשייה של אום אל פאחם.
דוד שטיינמץ: מדובר כאן בתוספת של מיליון וחצי שקלים למסלול תעסוקה.
משה גפני: מה זה מסלול תעסוקה?
דוד שטיינמץ: סבסוד עובדים.
ציון פיניאן: אני מציע לאשר את זה רק כשאחמד טיבי יהיה כאן.
משה גפני: סבסוד עובדים, שמה?
דוד שטיינמץ: מסלול תעסוקה זה סבסוד עובדים.
משה גפני: איזה עובדים?
דוד שטיינמץ: סבסוד המעבידים.
דוד שטיינמץ: אין לי את המקום.
משה גפני: אני יכול לקבל את הפירוט?
משה גפני: כתוב שהפנייה נועדה לתקצוב סך של שבעה מיליון עבור פיתוח אזורי תעשייה במגזר המיעוטים.
דוד שטיינמץ: את זה אני אומר לך.
דוד שטיינמץ: זה לאום אל פאחם.
משה גפני: סך של 1,500 אלפי שקלים עבור מסלול תעסוקה וכן מיליון ו-100 אלף שקלים עבור עידוד עסקים קטנים.
דוד שטיינמץ: בהתאם להחלטת ממשלה.
משה גפני: לשוב.
משה גפני: החלטת ממשלה לא עושה עלי רושם.
משה גפני: אני רוצה לדעת מה זה מסלול תעסוקה ומה אלה הדברים האלה.
משה גפני: האם יש גם מקבילים במגזר היהודי?
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 479 עד 481 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: אני רוצה את הפירוט.
משה גפני: זאת הפנייה החמישית.
משה גפני: אין לי טענות אליך, הכול בסדר, אני בעד, אני תומך והצבעתי בעד, אבל אני רוצה לדעת האם יש במדינת ישראל יש עניין לעודד רק את המיעוטים לצאת לעבוד ולא מגזרים אחרים.
דוד שטיינמץ: גם על הפנייה הקודמת אתה רוצה פירוט?
משה גפני: פנייה אחת אישרנו.
משה גפני: לגבי הקודמת של הקודמת, אני רוצה פירוט.
דוד שטיינמץ: לגבי כמה פניות אני צריך לתת לך פירוט?
משה גפני: שתיים.
משה גפני: זאת והראשונה.
דוד שטיינמץ: 476.
משה גפני: אני לא זוכר את המספר.
משה גפני: פניות מספר 482 ו-483 – גבעת התחמושת שם היה אתמול סיום ה-ס"ש.
משה גפני: בגבעת התחמושת או בטדי?
משה גפני: לא, בטדי היה של ש"ס.
שי חרמש: כבעל עניין וכמי שהיה שם אתמול, הרי הבעיה הזאת עלתה ואני חושב שבאתר הזה אי אפשר לגבות דמי כניסה.
משה גפני: אני יודע, אני טיפלתי בזה אבל זה סודר.
שי חרמש: זה חד שנתי או זה עכשיו בסיס תקציב?
משה גפני: בינתיים אף אחד עוד לא מסביר את זה.
שי חרמש: אתה צריך לעמוד על כך שזה בסיס תקציב.
משה גפני: פנה אלי המנהל.
משה גפני: אני עזרתי לו.
משה גפני: פניות מספר 482 ו-483 - נמצא כאן הרפרנט?
משה גפני: עלויות תכנון ומחנות צה"ל.
משה גפני: אתה יכול להסביר את הפנייה הזאת?
משה גפני: פנייה מספר 484 -
אמיר אדרי: פנייה תקציבית זו נועדה לבצע שינויים פנימיים במשרד האנרגיה והמים.
אמיר אדרי: המשרד מסיט תקציבים לטובת יחידת המדען הראשי ומקדם מחקרי מו"פ, קידום אנרגיות מתחדשות וכדומה.
משה גפני: בעד אישור פנייה 484 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פנייה מספר 487 – מינהל התרבות
אמיר אדרי: פנייה זו נועדה לתקצב 1.3 מיליון שקלים למינהל התרבות.
אמיר אדרי: סיכום בין המשרדים.
שי חרמש: יש בזה סבסוד למופעים ואירועי תרבות בכל הדיסציפלינות בפריפריה.
משה גפני: אתה עובד במינהל התרבות?
משה גפני: להצביע בעד?
משה גפני: בעד אישור פנייה 487 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: אתם יודעים משהו על מפוני גוש קטיף?
משה גפני: פנייה מספר 447 –
אמיר אדרי: הפנייה נועדה להעביר סך של 4,3 מיליוני שקלים ממינהלת תנופה למשרד החינוך לטובת תקציבי סיוע למפוני גוש קטיף בהתאם לסיכום בין המשרדים.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 447 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: פנייה מספר 471 – רשות השידור
אמיר אדרי: הפנייה נועדה לממן פטור מאגרת רשות השידור לגמלאים.
אמיר אדרי: זה בהתאם להסכם הקואליציוני עם ישראל ביתנו ויש גם חוק שאישר את הנושא.
שי חרמש: זה הסדר קבוע כל שנה.
אמיר אדרי: יש גם חוק שאישר את כל התהליך הזה.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 471 – 2 הפנייה אושרה
משה גפני: הפנייה אושרה בקולותיהם של חבר הכנסת ציון פיניאן וחבר הכנסת שי חרמש.
משה גפני: אני מתנצל בפני החברים והאורחים על האיחור.
משה גפני: חבר הכנסת אבישי ברוורמן, לשאלתך, לא סגרנו.
אבישי ברוורמן: השאלה שלי הייתה שאם הוא לא סגר עם ראש הממשלה, לשם מה אנחנו יושבים כאן?
שי חרמש: כדי להציע לו סגירות.
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא עובדים לא אצלו ולא אצל ראש הממשלה.
גאלב מג'אדלה: אנחנו באופוזיציה.
גאלב מג'אדלה: יש לנו הרבה מה להגיד.
משה גפני: גם אם לא באופוזיציה.
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא נחכה עד שתעשה סגירות.
משה גפני: עם כל הכבוד, אני לא דיברתי היום עם ראש הממשלה ולא ישבתי אתו.
משה גפני: הייתי בוועדת החוץ והביטחון, באופוזיציה שלך הקלוצית הזאת.
משה גפני: ישבתי עכשיו עם ראש הממשלה?
משה גפני: הנה, היה מגלי והוא מעיד על כך.
משה גפני: לא ישבתי לא עם ראש הממשלה ולא עם אף אחד אלא רק עם מופז.
משה גפני: אנחנו ממשיכים את הדיון בסעיפים עליהם אנחנו מדברים.
משה גפני: על סדר היום הדרכים המוצעות להתמודדות עם המשבר הכלכלי: העלאת מס הכנסה, הטלת מס יסף, מס מיוחד על הכנסות גבוהות, אי עדכון המדד בשלוש מדרגות המס העליונות, הפרשות מעסיק לביטוח הלאומי, הקדמת העלאת מס מעסיקים.
משה גפני: לגבי הנושא של מס רכישה, אני מבקש לעשות את הפרוצדורה.
משה גפני: אני מדבר הכול וירטואלית ושום דבר לא מעשי.
משה גפני: האמת היא שבפני עמדו שתי ברירות.
משה גפני: עמדה ברירה להתחיל את הדיונים אחרי שזה מאושר במליאה בקריאה הראשונה ולעשות דיון בזק כמו שהיה נהוג הרבה פעמים בכנסת.
משה גפני: החלטתי שבמקום זה אני לוקח על עצמי את הבעיה המשפטית, אני לא דן על החוק עצמו אבל אני דן בסעיפים עד הפרט האחרון כדי שברגע שזה יגיע לכאן, נדע את הנושאים שמיצינו אותם.
משה גפני: דיברנו אתמול על כך שאת מס הרכישה, אם אכן החוק יגיע לכאן, אנחנו לא נאשר היום לקריאה שנייה ושלישית מכיוון שצריך בזה דיון יותר עמוק, וכמו שנהגנו בדברים אחרים נעשה את זה בספטמבר בעזרת השם או בכל זמן שנספיק להתכנס לעניין הזה.
משה גפני: לכן אני מבקש מהיועצת המשפטית שאם אכן – הכול אם אכן ומכאן ואילך אני כבר לא אומר את זה יותר – מליאת הכנסת תאשר את מה שהממשלה החליטה וועדת שרים אישרה ותעביר את זה לוועדת הכספים, לגבי מס הרכישה אני אבקש להכין את הפרוצדורה לפיצול.
משה גפני: עד שתגיע רשות המסים, אני מבקש לדבר על הפרשות מעסיק לביטוח הלאומי, הקדמת העלאת מס מעסיקים, ולומר לנו איפה אנחנו עומדים עם העניין הזה אחרי הדיון של אתמול.
שגית אפיק: התבקשנו להוסיף סעיף לנוסח.
חיזקיה ישראל: אפשר לקבל אותו?
שגית אפיק: תכף נקריא אותו.
שגית אפיק: קודם יסבירו את המשמעות שלו.
דב בארי: כפי שהוסבר בפני הוועדה אתמול, במסגרת ההליך שאנחנו מתכוונים להעלות כאן את שיעור דמי הביטוח הלאומי, אנחנו עושים תיקון נוסף נלווה וזה בעצם איזשהו החזר חוב למוסד לביטוח לאומי.
דב בארי: החוב נובע מהסיבה שכאשר תוקן חוק הביטוח הלאומי לפני כשנה לעניין הורדת התקרה חזרה מתשע פעמים לחמש פעמים לעניין הגבייה, לא הועלה שיעור השתתפות המדינה בגין הגבייה הזאת.
דב בארי: מדובר על חוק של כמאתיים מיליון שקלים.
דב בארי: הכוונה כאן, כדי להסדיר את הנושא, לקצר הוראת שעה לעניין השתתפות המדינה.
דב בארי: הוראת השעה הזאת נקבעה במסגרת התוכנית הכלכלית לשנים 2011-2012 בעניין השתתפות שלנו בענף ילדים והוראת השעה הזאת אמורה להסתיים ב-31 בדצמבר 2012.
דב בארי: הכוונה פשוט לקצר את הוראת השעה ובכך להעלות את שיעור ההשתתפות שלנו ולהחזיר את החוב לביטוח לאומי.
שגית אפיק: הקיצור הוא בעצם ל-31 במאי 2012, במקום 31 בדצמבר 2012.
שגית אפיק: ביטוח לאומי, זה מוסכם אתכם, נכון?
שגית אפיק: זאת אומרת, חזקי, התיקון הוא לגבי הביטוח הלאומי בלבד.
חיזקיה ישראל: התיקון הוא רק לגבי המאתיים מיליון שקלים.
שגית אפיק: אין תיקונים נוספים.
חיזקיה ישראל: אלה הקנסות המינהליים למיניהם.
דב בארי: לא, יש סכומים אחרים לטענת גורמים אחרים.
דב בארי: זה הסכום שסוכם מול ההנהלה בשלב הזה.
חיזקיה ישראל: עם המנכ"ל?
דב בארי: אני מציע שאני לא אדבר בשמו אבל זה הסכום בו כעת מדובר.
משה גפני: סוכם עם המנכ"ל של הביטוח הלאומי?
דב בארי: זה סיכום מול המוסד לביטוח לאומי.
שכיב מוראד שנאן: היום יש עמדה אחת של המוסד לביטוח לאומי.
חיזקיה ישראל: שאלה נוספת.
חיזקיה ישראל: מה עם הוראת השעה שהביטוח הלאומי ביקש?
משה גפני: קרת, מה שהוצג כעת מקובל עליכם?
משה גפני: אתה יכול לומר את הדברים?
משה גפני: ביקשתי אתמול שתבואו עם עמדה אחידה.
משה גפני: האם יש עמדה אחידה?
רועי קרת: גם אתמול אדוני העמדה הייתה אחידה אלא שהיא הייתה אחרת.
רועי קרת: בינתיים בזמן שבין אתמול להיום היה עוד סבב שיחות עם ההנהלה שלנו והמוסד מקבל את התיקון.
רועי קרת: זאת אומרת, ירדנו מהדרישה שתיכנס הוראה לחוק שמתייחסת למה שיקרה ב-2015 ומנגד הוראה שהחבר מהאוצר הציג, אנחנו מקבלים השבה של מאתיים מיליון שקלים שלדעתנו נלקחו מאתנו שלא בצדק ועכשיו מחזירים לנו אותם.
משה גפני: זה לא יגרום לכך – מה ששאלתי אתמול – שתהיה ירידה בקצבאות.
רועי קרת: את זה אני לא יכול לומר אדוני.
רועי קרת: זה משהו שרק בעתיד נדע.
שי חרמש: אלה שתי החלטות נפרדות.
רועי קרת: כמו שהוסבר אתמול, יש הפרדה.
משה גפני: אני אסביר את השאלה שלי ואחר כך תוכל לומר כל מה שאתה רוצה.
משה גפני: לאור ההחלטה הזאת, אם החוק הזה עובר, האם כתוצאה מכך אתם תאלצו להוריד קצבאות?
משה גפני: עכשיו תגיד את כל הדברים.
רועי קרת: אני אסביר.
רועי קרת: ההסדר בביטוח לאומי מפריד בין הכסף שאנחנו גובים לבין הכסף שאנחנו משלמים.
רועי קרת: מה שאנחנו משלמים כגמלאות, אנחנו מחויבים לשלם.
שכיב מוראד שנאן: זאת לא השאלה.
רועי קרת: זאת התשובה.
רועי קרת: מה שאנחנו גובים לפי חוק, אנחנו גובים לפי חוק, ומה שאנחנו משלמים, אנחנו גם משלמים לפי חוק.
רועי קרת: הווה אומר, גם אם מחר יהיה לי איזשהו גירעון, את הגמלאות חייב לשלם לפי חוק.
רועי קרת: כדי שתהיה הפחתה בשיעור גמלאות, צריך לבוא לכאן או לוועדת העבודה והרווחה ולתקן את החוק בפרקי הגמלאות.
רועי קרת: אם זה יקרה בעוד שנתיים או בעוד עשר שנים, אני לא יכול לומר, אבל כל עוד החוק הוא במתכונתו הנוכחית, שיעורי הקצבאות לא ירדו משום שאנחנו לא משלמים על בסיס תקציב אלא משלמים על בסיס זכאות שקבועה בחוק.
רועי קרת: לכן אדוני, התשובה היא לא.
משה גפני: תענה לי אתה לגבי השאלה הזאת.
משה גפני: האם יש הפחתה בכסף של הביטוח הלאומי בכל מה שנוגע לתקציבו כתוצאה מהחוק הזה וכתוצאה מכך אתם תאלצו לבוא לכאן עם תיקון חוק, נניח בחוק ההסדרים 2013?
דב בארי: כפי שאמר כאן היועץ המשפטי של המוסד לביטוח לאומי, הנושאים אינם קשורים אחד לשני.
דב בארי: החקיקה כאן מתייחסת לסוגיה אחת בלבד וזאת סוגיית צד ההכנסות של המוסד לביטוח לאומי שכמובן לא פוגעים בצד ההכנסות אלא רק מגדילים את הגבייה של המוסד לביטוח לאומי, מגדילים את ההכנסות של המוסד לביטוח לאומי.
דב בארי: צד ההוצאות של המוסד לביטוח לאומי, צד הגמלאות, הוא סיפור אחר לחלוטין.
דב בארי: המוסד לביטוח לאומי מחויב לשלם אותן מתוקף חוק ואינו קשור ואין קשר בין צד ההכנסות שאנחנו מטפלים בו כעת ומגדילים את ההכנסות של המוסד לביטוח לאומי לבין צד ההוצאות.
עמיר פרץ: מה עם ביטול התקרה?
משה גפני: זה עוד לא.
משה גפני: במשרד האוצר יש תוכנית להביא קיצוץ בקצבאות?
דב בארי: אני לא מכיר תוכנית כזאת בשלב הזה.
משה גפני: שאלתי האם יש תוכנית במשרד האוצר להביא קיצוץ בקצבאות.
משה גפני: אני מדבר על תקציב 2013.
דב בארי: אני אומר שזה לא רלוונטי כעת לדיון.
דב בארי: הדיונים האלה עדיין בחיתולים.
מירי רגב: זה רלוונטי אתמול לעיתון.
דב בארי: בטח שאני לא מתייחס לכותרות.
דב בארי: את יכולה לשאול את הכתב מהיכן הוא שמע את זה.
מירי רגב: הכתב גד ליאור ישב ועשה רייקי בלילה והמציא את זה.
משה גפני: עזבי לרגע את גד ליאור.
משה גפני: אני שואל האם במשרד האוצר ישבו להכין תוכנית על קיצוץ בקצבאות או עדכון קצבאות.
דב בארי: שוב אני אומר, עבודה פנימית במשרד האוצר עוד לא החלה לקראת התקציב.
ציון פיניאן: זאת שאלה אחרת.
ציון פיניאן: האם יתכן או יש סיכוי, ולו קלוש, שיפגעו בקצבאות.
דב בארי: אין לי למה להתייחס בסוגיות כאלה.
דב בארי: אלה דיבורים בעלמא.
קריאה: אתם שלא תקבלו תשובה.
אברהם יוסף סלומה: למעשה יש קיצוץ בקצבאות.
אברהם יוסף סלומה: יש קיצוץ בחינוך המיוחד.
אברהם יוסף סלומה: יש קיצוץ בהוצאות הרפואיות והאישיות.
משה גפני: כן, אבל זה לא בדיון עכשיו.
משה גפני: אין את זה עכשיו.
אברהם יוסף סלומה: יש כבר קיצוץ בפועל.
משה גפני: לא ניתן את זה וזה לא נמצא עכשיו על השולחן.
שי חרמש: לפחות לא בשלב זה.
מגלי והבה: אתה יודע מה הממשלה רוצה לעשות.
שי חרמש: היא עכשיו באה לסדר את מה שאני ואבישי יודעים כל הזמן.
שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב ראש, אני רוצה להבין מנציג האוצר מה פשר הנדיבות.
שכיב מוראד שנאן: בכמה מגדילים את ההכנסות של הביטוח הלאומי?
דב בארי: הצעד הזה הוא צעד משלים למסקנות ועדת טרכטנברג.
דב בארי: ועדת טרכטנברג, במסקנותיה, החליטה.
משה גפני: הלך עלי היום.
משה גפני: פתאום טרכטנברג הגיע.
דב בארי: ועדת טרכטנברג, במסקנותיה, החליטה להגדיל את הכנסות המוסד לביטוח לאומי וזה התהליך שנעשה כאן.
משה גפני: מה אמרת טרכטנברג?
שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב ראש, אתה מפריע לי להבין.
משה גפני: הוא אמר טרכטנברג.
משה גפני: טרכטנברג אמר להעלות באחוז אחד את מס החברות.
שכיב מוראד שנאן: אני שאלתי מה פשר הנדיבות של משרד האוצר שבא ומוסיף כסף לביטוח הלאומי.
משה גפני: ענו על זה אתמול.
שכיב מוראד שנאן: לא שמעתי את התשובה אתמול.
משה גפני: התשובה הייתה שהתקציב של הביטוח הלאומי והגירעון של הביטוח הלאומי הוא חלק מהגירעון הלאומי של תקציב המדינה ולכן יש עניין כאשר באים ואומרים 950 מיליון שקלים ייכנסו לביטוח הלאומי – שאל את זה עופר מנירב וזאת הייתה התשובה - זה חלק מהתקציב של המדינה.
משה גפני: זה כבר קרה לפני כמה שנים עת טענו, חלק מהחברים בוועדתה כספים, שמשרד האוצר הלאים את הביטוח הלאומי.
שכיב מוראד שנאן: יש לי מידע אחר שהייתי רוצה לברר אותו.
שכיב מוראד שנאן: שמועות שרצות אומרות שהמצב בביטוח הלאומי הוא כזה שיש בו הרבה מאוד תקציבים לא מנוצלים או שוכבים.
משה גפני: אם הם לא מנוצלים, האוצר לוקח אותם.
שכיב מוראד שנאן: אני שואל.
רועי קרת: אני לא יודע על כך.
שכיב מוראד שנאן: אני אומר לך מהיכן אני יודע.
שכיב מוראד שנאן: תן לוועדה לדעת את כל האמת.
גאלב מג'אדלה: אתה מתכוון לרזרבות שלא נוגעים בהן.
שי חרמש: אלה לא רזרבות אלא קרנות שנצברות.
משה גפני: קרת, תשיב ואנחנו ממשיכים הלאה.
רועי קרת: למוסד לביטוח לאומי יש מחויבויות לטווח מאוד ארוך.
רועי קרת: כשאנחנו מחויבים לשלם לאדם קצבת זקנה, אנחנו יודעים שהוא צריך לקבל קצבה מיום הגיעו לגיל זקנה עד מיום מותו כאשר בתקופה הזאת הוא כבר לא משלם דמי ביטוח לאומי.
רועי קרת: זה נכון שיש כסף אבל הכסף הזה צריך לשמש כעתודה לאיזשהו תשלום.
שכיב מוראד שנאן: כמה כסף?
רועי קרת: אני לא יודע, אבל אני לא יודע שאנחנו ביתרת זכות.
גאלב מג'אדלה: אף אחד לא יודע.
רועי קרת: למיטב ידיעתי אנחנו בגירעון.
שי חרמש: אלה לא יתרות אלא אלה קרנות.
שי חרמש: אין גירעון.
שי חרמש: זה דבר אקטוארי.
שי חרמש: יש למשל קרן לילדים, יש תחזית אקטוארית וברגע שהכסף מספיק, זה בסדר, וברגע שהכסף בחסר, זה גירעון.
גאלב מג'אדלה: שי, ההסברים שלך לא מניחים את הדעת.
גאלב מג'אדלה: תרחיב.
משה גפני: הוא לא נציג הממשלה.
משה גפני: גם אם הוא בקואליציה, הוא לא נציג הממשלה.
שי חרמש: מותר גם לדעת ולהבין איך ביטוח לאומי עובד.
משה גפני: בסדר, אבל נמצא כאן נציג הממשלה והוא מסביר.
שי חרמש: הוא מגמגם ולכן אני מסביר.
משה גפני: הוא ממש לא מגמגם.
משה גפני: הוא מדבר טוב.
משה גפני: לפעמים הוא לא אומר דברים שאנחנו מסכימים אתו, אבל הוא מדבר לעניין.
דב בארי: אני ממתין לזכות הדיבור.
רועי קרת: אנחנו בשלב הזה מטפלים בצד ההכנסות של המוסד לביטוח לאומי.
עמיר פרץ: הרוח הטובה שלך מדאיגה אותי.
עמיר פרץ: יש לך יותר מדי רוח טובה היום.
משה גפני: זה בגלל שאני עצבני.
גאלב מג'אדלה: מזל שהאזרחים לא צופים בנו, אלה שאין להם מה לאכול, כי הם היו רואים איך אנחנו מתבדחים.
משה גפני: אנחנו מתבדחים?
משה גפני: אנחנו בוכים על כך שהמצב רע.
דב בארי: בשנתיים האחרונות המוסד לביטוח לאומי נמצא בגירעון שוטף.
דב בארי: זאת אומרת, ההכנסות השנתיות השוטפות שלו קטנות מהתשלומים השנתיים שלו.
חיזקיה ישראל: זה לא נכון.
חיזקיה ישראל: עם הריבית זה לא נכון.
דב בארי: אנחנו מדברים על גירעון תפעולי שוטף.
משה גפני: חזקי, מותר לו להגיד מה שהוא רוצה.
חיזקיה ישראל: אני מבקש לתקן אותו.
דב בארי: המוסד לביטוח לאומי נמצא בגירעון תפעולי שוטף בשנתיים האחרונות וכך גם צפוי בשנים הקרובות.
דב בארי: את השנים הוא מצליח לסיים בעודף בגלל הכנסות שיש לו מקרן מריבית מאותם עודפים עליהם מדובר כאן וזה גם מה שיחזיק אותו מעל המים לצורך העניין בשנים הקרובות.
דב בארי: המוסד לביטוח לאומי, כמו כל מוסד לביטוח לאומי בכל העולם, מחויב לתשלומים לא בשנה הקרובה, לא בשנתיים הקרובות, אלא עד אין קץ, לכל האנשים שחיים כאן ולכל מי שנולד במדינת ישראל.
דב בארי: הכספים האלה מיועדים לביצוע התשלומים האלה בעתיד.
שכיב מוראד שנאן: על הכספים האלה מקבלים ריבית?
שי חרמש: הם מופקדים בבנק ישראל.
שכיב מוראד שנאן: שיהיה ברור שזה לא המצב.
משה גפני: חזקי, בבקשה, אבל אם אפשר במהירות ולא לחזור על דברים שנאמרו.
חיזקיה ישראל: המהלך של העלאת דמי הביטוח הלאומי למעסיקים לא נוגע בכלל לגירעון של המדינה.
חיזקיה ישראל: נקודה.
חיזקיה ישראל: משרד האוצר מנצל את ההזדמנות שמביאים כאן הצעה ושם את זה כאן.
חיזקיה ישראל: מה שנוגע כן לתקציב המדינה, סעיף 32(א) שאומרים שאם כבר מעלים, אם המעסיקים כבר מעלים את דמי הביטוח הלאומי ב-0.6, אז אם לא יעשו את הצעד הזה של הניתוק של סעיף 32(א), אז אוצר המדינה יצטרך לתת את המצ'ינג בילדים.
חיזקיה ישראל: המוסד לביטוח לאומי באורח שוטף כרגע אין לו בעיה של מימון.
חיזקיה ישראל: מדי שנה המוסד לביטוח לאומי מקבל מהשקעות שיש לו באיגרות חוב באוצר סדר גודל של כשבעה מיליארד שקלים ריבית.
חיזקיה ישראל: חלק מהריבית לא מנוצלת אלא רק חלקה מנוצל.
חיזקיה ישראל: לכן המהלך הזה של העלאת דמי הביטוח הלאומי הוא לא נכון, בוודאי לא בעיתוי הזה כי כשדחו אותו ל-2014, אמרו שיש אי ודאות ולא נטיל עכשיו מס נוסף על העסקת עובדים.
משה גפני: עופר.
עופר מנירב: כבוד היושב ראש, אתמול דיברנו על ה-950 וקיבלנו תשובה על ה-950 של 2013.
עופר מנירב: זה בסדר אבל שכחו להגיד לנו שחוץ מזה יש עוד מיליון ו-900 בשנת 2014 ועוד כ-2,8 מיליון בשנת 2015.
עופר מנירב: זאת אומרת, כבר הגדילו את התשלומים גם בשנתיים שלאחר מכן וזה בוודאי שלא קשור למה שאמור להיות ב-2013.
עופר מנירב: למה מגדילים לעוד אחוז נוסף חצי וחצי ואחר כך אחוז בשנת 2015?
עופר מנירב: אם יש לנו בעיה בשנת 2013, בוא נפתור את הבעיה של 2013 או שנעשה עכשיו תקציב תלת שנתי.
משה גפני: אני מציע לך לא להגיד את זה.
משה גפני: עוד מישהו יקנה את הרעיון.
משה גפני: טלמון, בבקשה.
יהודה טלמון: אני מניח שכולם מבינים ש-0,6 אחוז הוא הכבדה על מעסיקים.
יהודה טלמון: יכולים להגיד מה אתם מתבכיינים.
משה גפני: למען הסר ספק ולמען הדיוק, ההצעה המקורית באוצר הייתה יותר מ-0,6.
משה גפני: זה היה כמעט כפול.
יהודה טלמון: אבל אדוני היושב ראש, אם אנחנו הולכים להצעה המקורית, אז הסיכום המקורי אתנו היה שזה יהיה רק ב-2014.
משה גפני: החלטת הממשלה הייתה אמורה להיות לא 0,6 אלא הרבה יותר.
יהודה טלמון: מה שחשוב לי להגיד זה שצריך לראות את התמונה הכוללת של המעסיקים.
יהודה טלמון: אנחנו חתמנו על הסכם פנסיה חובה ורק השנה הוספנו לו את המדרגה הנוספת והוא מהווה הכבדה על מעסיקים אבל עשינו זאת מרצון ומהבנה שאנחנו צריכים לדאוג לפנסיה של העובדים שלנו.
יהודה טלמון: חתמנו על ההסכם בדבר העלאת שכר המינימום, דבר שמהווה הכבדה נוספת על המעסיקים אבל הבנו שהיא נכונה וראויה וצריכה להיעשות.
יהודה טלמון: חתמנו על הסכם של אכיפת חוקי עבודה, שגם את זה הבנו או לא הבנו, אבל הלכנו עם זה.
יהודה טלמון: גם לגמל הזה שיותר ויותר מקבל צורה של חמור, סליחה אדוני, יש קש ששובר אותו וכשלא יהיו מעסיקים, לא יהיה מס מעסיקים.
יהודה טלמון: זה לא הזמן הנכון למהלך הזה, אדוני.
יהודה טלמון: זה לא הזמן הנכון והאוצר צריך להבין שאם לא יהיו מעסיקים, לא יהיה מס מעסיקים ולא יהיו הרבה מעסיקים שצפים היום כי המס הזה הוא לא תלוי רווח ואין לו קשר לרווחיות של העסק.
מירי רגב: למה באמת לא מחברים את המס של המעסיקים לרווח?
שגית אפיק: זה לא מס מעסיקים.
שגית אפיק: למעשה אלה הפרשות מעסיק בעד העובדים שלו לביטוח הלאומי.
שגית אפיק: זה קשור לעובדים ולא לרווח.
שגית אפיק: מס חברות הוא מס שמוטל על הרווח.
משה גפני: זה לגבי הסעיף הזה.
שגית אפיק: לגבי מס יסף, אני אומר את הבעיות שעלו אתמול.
משה גפני: מס יסף זה ה-800 אלף שקלים על העשירים.
משה גפני: מס יסף על מי שמרוויח מעל 800 אלף שקלים.
שגית אפיק: אתמול עלו מספר שאלות ביחס למס יסף.
משה גפני: לפני שהיועצת המשפטית מציגה, אני רוצה לחזור על מה שדיברנו.
משה גפני: אנחנו מדברים על זה פעם שנייה.
משה גפני: בסיבוב הקודם דיברנו על זה ואנחנו מדברים על זה גם עכשיו ומחפשים פתרונות.
משה גפני: מס יסף בעיקרו הוא מס שמוטל על עשירים.
משה גפני: הוא מוטל על מי שמרוויח, לפי ההצעה הממשלתית הנוכחית – פעם זה היה מיליון שקלים – 800 אלף שקלים רווח מעבודה, רווח הון, רווח מדירה, רווח מהרבה דברים שבאותה שנה הוא הרוויח ואז הוא משלם שני אחוזים מס.
מירי רגב: מה עם 500 אלף?
מירי רגב: זה לא רווח?
מירי רגב: מתחת ל-800 אלף זה לא רווח?
משה גפני: על זה לא חל מס יסף.
שגית אפיק: הוא משלם על זה מס על יגיעה אישית.
משה גפני: מס יסף בעיקרו הוא מס לא בדיוק הכי נכון שיכול להיות.
גאלב מג'אדלה: חברת הכנסת מירי רגב מתכוונת לומר שזה מס שפתיים.
משה גפני: לא, זה לא מס שפתיים.
משה גפני: היא אומרת שצריך להוריד את זה אפילו ל-500 אלף שקלים שזה גם הרבה כסף אבל האדם שהרוויח את הסכומים האלה שילם מס.
משה גפני: הוא שילם מס על רווח הון, הוא שילם מס על עבודה.
משה גפני: בא מס יסף ואומר שחוץ ממה ששילמת, עכשיו, אם אתה מגיע לסכום הזה, סימן שאתה איש עשיר מאוד ותתרום לעניין.
משה גפני: במקום להעלות לו את מס ההכנסה שמשרד האוצר לא רוצה להעלות מ-48 אחוזים ל-50 אחוזים מכיוון שזאת אמרתו המפורסמת של משה נסים שרוב שכרו של האדם יישאר אצלו והם לא רוצים להגיע לחמישים אחוזים.
עמיר פרץ: אפשר 49.9 אחוזים.
משה גפני: כבר הצעתי.
משה גפני: היו הצעות כאלה אבל הם לא מסכימים.
ליאת גרבר: אבל כסף הגדול הוא רק ביגיעה אישית.
משה גפני: שאל עמיר פרץ אולי נעשה 49,9 אחוזים.
ליאת גרבר: יש הרבה מאוד בעלי הון שההכנסה היא לא מיגיעה אישית.
משה גפני: אנחנו בוועדה הסכמנו בפעם הקודמת גם למס יסף ואנחנו מסכימים גם עכשיו.
משה גפני: אנחנו דיברנו על זה אלא שהתעוררו בעיות והבעיות שהתעוררו היו בכמה סיטואציות, כאשר מתכוונים בעצם לעשירים אבל זה עלול לפגוע באלה שאינם עשירים, קשישים או אנשים מהסוג הזה, שעבדו כל חייהם, חסכו, או מכרו דירה ועברו לדיור מוגן או שקיבלו פיצויים וכולי.
גאלב מג'אדלה: או שמכרו דירה ועברו לאוהל.
משה גפני: אנחנו מדברים על כאלה שיש להם 800 אלף שקלים בכיס ולא על אחד שעבר לאוהל.
משה גפני: אז היו כמה הצעות לפתרון.
משה גפני: גברתי היועצת המשפטית, תאמרי את מה שנאמר אתמול.
שגית אפיק: לעניין השבח.
שגית אפיק: במקור עלה הרעיון לפרוס אותו על פני תקופה של ארבע שנים.
שגית אפיק: לאחר מכן עלה הרעיון שלמעשה לצורך חישוב הכנסה חייבת במס יסף יתחשבו רק במכירה של דירה ששווי המכירה שלה עולה על ארבעה מיליון וכך בעצם אפשר לתפוס רק את הדירות שהן באמת יקרות ולהכניס אותן לגדר השבח.
שכיב מוראד שנאן: מחיר דירה מעל ארבעה מיליון?
שגית אפיק: השבח ממכירת דירה ששווי המכירה שלה הוא מעל ארבעה מיליון.
שגית אפיק: רק השבח הזה יחושב לצורך מס היסף.
עמיר פרץ: המדרגה מעל ארבעה מיליון?
עמיר פרץ: זאת מדרגה?
שגית אפיק: לא, אין מדרגה.
שגית אפיק: זה מס שבח.
עמיר פרץ: אם הסכום הוא ארבעה מיליון ומאה, הוא מחשב על כל הארבעה מיליון?
שגית אפיק: מס שבח הוא הרווח שעשית בין המכירה שלך לבין המחיר שקנית את אותה דירה.
משה גפני: קנית דירה במיליון שקלים ואתה מוכר אותה במיליון וחצי.
משה גפני: חצי מיליון, הוא הרווח.
שגית אפיק: אבל מיליון ומיליון וחצי לא ייכנסו לצורך מס יסף אבל אם קנית בשלושה מיליון ומכרת בארבעה מיליון ו-300, ה-300 יחושבו לך לצורך אותם 800 האלף במס היסף.
עמיר פרץ: מיליון ו-300 בלבד.
שגית אפיק: קנית בשלוש, מכרת בארבע ו-300, השבח הוא מיליון ו-300.
עמיר פרץ: אני אמכור ב-3,990 ואני לא אשלם מס.
עמיר פרץ: זה פתח למניפולציות.
עמיר פרץ: אם יש מדרגות, זה בסדר, אין דרך לעשות מניפולציות, אבל אם אין מדרגות, אתה תמכור מחר דירה ב-3,900 מיליון במקום בארבעה מיליון.
עמיר פרץ: אם יש לך ארבעה מיליון ומאה וקנית אותה בשני מיליון, אתה משלם על שני מיליון מאה אחוזי מס.
שגית אפיק: אתה תשלם מס רק עם עברת 800 אלף שקלים.
ערן יעקב: בואו נבין את העובדות.
ערן יעקב: המשמעות שמדובר היום על כל ארבע שנים, בשונה מכך שזה היה כל שמונה שנים, וזה אומר שמסגרת הקבוצה שנכנסת לחיוב במס, היא קבוצה מאוד קטנה.
ערן יעקב: שנית, לגבי החיוב.
ערן יעקב: אם לדוגמה ניקח את החיוב של 2010 נראה כמה דירות התחייבו מעל ארבעה מיליון שקלים בחיוב, שהיו חייבות במס, שמכרו בטווח של ארבע שנים מסיבה כזאת ואחרת – יש בסך הכול 76 עסקאות כאלה שהמס הממוצע היה 156 אלף שקלים.
ערן יעקב: אחת האופציות עליה דובר כאן שזה שבח מעל חצי מיליון שקלים.
משה גפני: חזרנו בתשובה.
משה גפני: אנחנו מדברים על דירה ששווה ארבעה מיליון ומעלה.
עמיר פרץ: אולי בגלל זה יש לך כל כך מעט עסקאות?
ערן יעקב: לא, מעט עסקאות חייבות במס.
ערן יעקב: אלה שנופלים לגדר חיוב במס שבח במסגרת החוק הקיים, כמו שהוא כרגע, שכל ארבע שנים אתה חייב במס, מדובר בקבוצה מאוד קטנה, אם בכלל.
ליאת גרבר: נזכיר שדירות יחידות פטורות בכל מקרה.
ערן יעקב: גם אם יש לך כמות רבה של דירות ואתה מוכר דירה כל ארבע שנים, אתה לא מתחייב במס שבח בדירות מגורים.
ערן יעקב: זאת המשמעות והמשמעות הזאת מביאה את זה לכך שזאת קבוצה מאוד קטנה.
משה גפני: אנחנו מדברים על רווח של 800 אלף שקלים ומעלה.
משה גפני: אנחנו מדברים על מציאות כזאת בה יכולים להיות אנשים שאינם אנשים ובשנה אחת יש להם רווח מעל 800 אלף שקלים כי הם מכרו דירה והדירה הזאת, הם עבדו עליה כל החיים.
ערן יעקב: אין להם בעיה.