GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שכיב מוראד שנאן: בחצי השנה האחרונה יצא לי להכיר מקרוב את ראשי הענף, את המגדלים ואת בעלי בתי הבד והבנתי שיש כמות גדולה מאוד של שמן זית שתקועה בבתי הבד ובבתים של המגדלים.
שכיב מוראד שנאן: זה מצב אבסורדי.
שכיב מוראד שנאן: בעל בית בד בעצם מפעיל את בית הבד שלו על מנת להביא לעצמו ולמשפחתו הכנסה ופרנסה אבל בהתחלה היו משלמים להם בשמן, במקום בכסף עבור פעולת הכבישה אבל בסוף הם קלטו שבעצם הם מקבלים מוצר שהם לא יכולים למכור אותו.
שכיב מוראד שנאן: להערכתי יש כיום בן 6,000 ל-7,000 טון שמן זית שתקועים כמוצא שאין לו דורש.
שכיב מוראד שנאן: הענף מתמודד עם שני דברים עיקריים כאשר הדבר הראשון הוא יבוא של שמן זית זול.
שכיב מוראד שנאן: קונים את שמן הזית בספרד – רק כדי לסבר את האוזן – בעשרה שקלים וכנראה עם המכס המחיר הוא 16 שקלים ועל דוכן רשתות השיווק אנחנו משלמים מחיר גבוה מאוד למרות שבכל זאת היה אפשר להביא את המוצר המקומי, לשים אותו על המדף בסופרמרקט ולמכור אותו לאזרח במחיר סביר .
שכיב מוראד שנאן: הבנתי מהמגדלים ומבעלי בתי הבד שהם יכולים לחיות עם מחיר שנע בין 22 שקלים ל-25 שקלים לליטר שמן זית, לקילוגרם שמן זית.
שכיב מוראד שנאן: עם המחיר הזה הם יכולים לחיות ללא בעיה וזה לא יגרום להם להפסדים.
שכיב מוראד שנאן: התחרות שלהם עם המוצרים המיובאים היא פשוט לא הוגנת.
שכיב מוראד שנאן: במצב הקיים, היבוא קוטל את הענף המקומי עד כדי כך שיש מגדלים שחושבים לעקור מטעים ויש בעלי בתי בד שחושבים בשנה הבאה לא להפעיל את בתי הבד שלהם.
שכיב מוראד שנאן: זאת רק ההקדמה.
שכיב מוראד שנאן: אני הייתי מאוד מבקש, אחרי דבריו של ידידי חבר הכנסת מג'אדלה, שניתן לראשי הענף ולבעלי בתי הבד, לשניים או שלושה מהם, להציג את העמדה שלהם בעניין הזה.
שכיב מוראד שנאן: הבעיה שלנו צריכה להתמקד בעיקר בשני דברים, קודם כל לצמצם את היבוא בכך שמעלים את המכס על השמן המיובא, והדבר השני הוא להילחם בזיופים.
שכיב מוראד שנאן: על כל ליטר שמן זית שמביאים מספרד, כשהוא עולה על המדף ברשתות השיווק, כארבעה או כחמישה ליטרים, כך שהאזרח הישראלי מקבל מוצר מזויף.
שכיב מוראד שנאן: הוא חושב שהוא מקבל צבע זך ויפה וכי מדובר בשמן זית, אבל מדובר בשמן זית מזויף ומהול.
שכיב מוראד שנאן: יש נתון נוסף שחשוב שיונח לפתחה של הוועדה וזה העניין של מתן הסובסידיות.
שכיב מוראד שנאן: מגדל אירופאי מקבל סובסידיה מהמדינה שלו על כל קילו שמן שהוא מייצר.
שכיב מוראד שנאן: אני הייתי מאוד רוצה להגיע למצב בו ניתן סובסידיה לחקלאים, אבל מאחר שכולנו בתוך עמנו חיים ויודעים לאיזו מציאות כלכלית אנחנו הולכים, אני אפילו לא מעז לחשוב על הדבר הזה למרות שזה הדבר הכי לגיטימי אם לא מעלים את המכס ומאפשרים תחרות הוגנת לחקלאי הישראלי.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, אני מצטרף לחברי שכיב שהציג את הנושא מאוד עניינית.
גאלב מג'אדלה: אגב, אל תחשוב שזאת בעיה של האוכלוסייה הערבית.
משה גפני: זאת לא רק בעיה של האוכלוסייה הערבית?
משה גפני: אם כן, למה הבאתי את זה?
גאלב מג'אדלה: יש היום עשרות אלפי דונמים שנוטעים בישוב היהודי.
משה גפני: מבחינתי זה לא משנה.
משה גפני: אלה חקלאים ישראלים שנגרמים להם נזקים.
גאלב מג'אדלה: זאת לא בעיה רק שלנו.
גאלב מג'אדלה: לאחרים יש כל מיני קרנות וסיוע והם מצליחים יותר לשרוד בענף הזה ולהתמודד עם הבעיות שהציג שכיב.
גאלב מג'אדלה: אנחנו חייבים למצוא פתרונות איך לסייע לענף הזה לא לקרוס כי אנחנו לא יכולים בלעדיו.
גאלב מג'אדלה: אני רוצה להזכיר לך שבשנה שעברה – ליתר דיוק, לפני שנתיים – ישראל הביאה מירדן קרוב ל-22 אלף טון זיתים כאשר אצלנו העונה לא הייתה טובה, כך שהבעיה היא כפולה.
גאלב מג'אדלה: כדי שלא נזדקק גם לייבא ממקומות אחרים אבל גם כדי לא לתת לחקלאים שלנו ליפול, אנחנו כאן עושים דבר כפול.
גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת ציון פיניאן מחליף את היושב ראש בניהול הישיבה
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא רוצים שהחקלאים שלנו יפלו אלא שישרדו בענף אבל אנחנו גם רוצים לשמור על המוצר הזה כי אנחנו צריכים אותו.
גאלב מג'אדלה: אם יש שנה בה היבול לא מספיק טוב, אנחנו מייבאים מחוץ לארץ.
ציון פיניאן: מישהו יכול לומר מה תצרוכת שמן הזית?
שכיב מוראד שנאן: מדינת ישראל צורכת קרוב לעשרים אלף טון בשנה.
קריאה: 16 אלף טון.
עדי נעלי: סקרי צריכה שיש לנו משנים קודמים מדברים על 15 אלף טון ואנחנו מניחים שהייתה עלייה.
ציון פיניאן: שמן או שמן זית?
שכיב מוראד שנאן: שמן.
עדי נעלי: אנחנו מניחים שבשנים האחרונות הייתה עלייה, להערכתנו לא מספיק גדולה, כך שאנחנו מדברים על הערכת צריכה של 16-17 אלף טון.
עדי נעלי: אלה המספרים שאנחנו מכירים.
ציון פיניאן: כמה מתוכם מספקים המגדלים שלנו?
עדי נעלי: היום הגענו ל-330 אלף דונם של מטעים.
עדי נעלי: בשנים האחרונות הושקעו בענף הזה כמעט 300 מיליון שקלים.
עדי נעלי: ניטעו עשרות אלפי דונמים בעידוד משרד החקלאות.
עדי נעלי: הענף הזה הוא ענף שגם נותן פתרון למגדלים והוא גם נותן הרבה מאוד תרומות סביבתיות.
עדי נעלי: הוא נותן הרבה שירותים.
ציון פיניאן: אתם מספקים את כל התצרוכת של מדינת ישראל?
עדי נעלי: בשנה הבאה אנחנו נייצר כ-19 אלף טון ונספק מעבר לצריכה.
עדי נעלי: שמנו לעצמנו למטרה להעלות את הצריכה.
עדי נעלי: אנחנו מבקשים סיוע בקידום ומיתוג שמן הזית הישראלי.
עדי נעלי: הישראלים לצערנו צורכים כשני קילו לנפש לשנה וזה מעט.
עדי נעלי: אנחנו חושבים שניתן לצרוך יותר.
עדי נעלי: זה מוצר איכותי ובריא כאשר במדינות הים התיכון מסביבנו צורכים הרבה יותר.
עדי נעלי: לדוגמה, ביוון צורכים 24 קילו לנפש לשנה.
חנא סוייד: מה היקף היבוא?
חנא סוייד: זה מה שמשלים את המשוואה.
עדי נעלי: בשנת 2011 יובאו 6,000 טון של שמן זית.
עדי נעלי: בעולם יש משבר מאוד גדול בשמן זית.
עדי נעלי: אני חוזר מכנס שמן הזית העולמי, הארגון העולמי של שמן הזית, ויש יצור עודף בעיקר באירופה.
עדי נעלי: ספרד מייצרת ארבעים אחוזים מהתצרוכת העולמית ויחד עם יוון ואיטליה, זה שבעים אחוזים.
עדי נעלי: הם נטעו בהיקפים מאוד גדולים.
עדי נעלי: הם מסובסדים בכ-1.8 יורו לכל קילו ונצברו להם עודפים מאוד גדולים.
עדי נעלי: השמן שם חלקי כתית אבל רובו, שבעים אחוזים מהשמן הספרדי, הוא שמן מזוכך.
עדי נעלי: הם לא מספיקים למסוק כמונו בזמן ולהגיע לבית הבד אלא הם צריכים לטפל בזיתים כי חלק מהזיתים נאספים מהרצפה, חלק מהזיתים קופאים וכולי.
עדי נעלי: הם מייצרים שמן ששבעים אחוזים ממנו הוא מזוכך ומטופל והוא מגיע אלינו בכל מיני שיבושים.
חנא סוייד: הטענה וההערכה שנתן חבר הכנסת שנאן שבעצם 6,000 טון שמן זית, היא נכונה.
ציון פיניאן: בין 6,000 ל-7,000 טון.
עדי נעלי: הענף שלנו מייצג שילוב של כל העדות והמגזרים.
חנא סוייד: לא חשוב.
חנא סוייד: בוא נדבר קודם כמותית.
עדי נעלי: כל המגזרים תקועים עם הרבה מאוד שמן זית בבתים, בבתי הבד, באתרים.
עדי נעלי: שמן זית ישראלי איכותי תקוע ולעומתו משווק שמן הזית המיובא שהוא הרבה פחות איכותי.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני חושב שאנחנו תקועים כאן בין שלושה דברים.
חנא סוייד: הדבר הראשון הוא הסובסידיה שממשלות אירופה נותנות לחקלאים שלהם.
חנא סוייד: הדבר השני הוא המכס שמדינת ישראל לא מטילה כי זה בעצם מה שיכול לאזן את הסובסידיה שנותנות הממשלות באירופה לחקלאים.
חנא סוייד: בסופו של דבר אנחנו מדברים על אספקת מוצר במחיר סביר לצרכן דבר שהוא בעצם האינטרס של כולם.
חנא סוייד: צריך לעגל את הפינות האלה.
חנא סוייד: אני חושב שפרוטקשניזם - הגבולות הפתוחות, הגלובליזציה, שבעצם אסור לבנות חומות בין השווקים העולמיים – הוא לא דבר רצוי וקצת בעייתי אבל אם יש לך שוק, אם יש לך מנגנון באירופה שמסבסד את החקלאים שלו, אתה לא יכול לשבת בחיבוק ידיים כשאתה יודע שזה פוגע בחקלאים שלך,.
חנא סוייד: לכן אני חושב שאין מנוס אלא להעלות את המכס על יבוא שמן, במיוחד שלפי המספרים שנאמרו כאן לא יהיה מחסור והיצרנים המקומיים יספיקו וייטיבו לספק את כל הצריכה של השוק הישראלי.
ציון פיניאן: נציג משרד החקלאות.
צביקה כהן: לפני שאני מתייחס, רציתי שתשמעו את הזית שיאמרו מה הם עושים מעבר לסיפור של המכס.
צביקה כהן: יש עוד פעולות שהם עושים ורציתי שעדי יתאר יותר מה הם עושים בנושא הזיופים כדי שנבין את המשבר הזה.
עדי נעלי: עולם שמן הזית רווי בזיופים, לצערנו גם בעולם וגם בארץ.
עדי נעלי: בשנות ה-90, 800 אנשים מתו בספרד בגלל זיופי שמן זית.
עדי נעלי: אנחנו לא רוצים להגיע למקום הזה.
עדי נעלי: אנחנו נכנסנו לפעולה של מאבק בזיופים, יחד עם יחידת הפיצוח במשרד החקלאות, כאשר אנחנו מדברים על שמנים שמוסיפים להם כל מיני תוספים.
ציון פיניאן: איך מתבצע הזיוף?
חנא סוייד: יש שם עשייה שלמה של זיוף.
חנא סוייד: לוקחים שמן מנועים.
עדי נעלי: זה מתחיל בזיוף בשמנים איכותיים כמו סויה קנולה שמוסיפים להם כל מיני תוספים, תוספי טעם וריח.
עדי נעלי: הצבע הפלורוסנטי הכי יפה וירוק חשוד כחומר מסרטן.
עדי נעלי: בספרד טעו בפורמולציה ואז הרעילו את האנשים.
עדי נעלי: מגיע זמן שמיועד לשימושים אחרים, למאור ולדברים אחרים, והוא זולג לשוק המאכל.
עדי נעלי: מגיעים שמנים עם איכויות מאוד מאוד גרועות והם פשוט עלולים לסכן חיי אדם.
עדי נעלי: אנחנו פועלים יחד עם יחידת הפיצוח, יחד עם רשות המזון אבל חלק מהבעיה היא שהבדיקות שנעשות על ידי רשות המזון לצערי לא מספיק מוקפדות אלא הן בעיקר בדיקות ניירת ומדגמים.
עדי נעלי: הדברים מגיעים מדרום אירופה וניירת אפשר לסדר שם בלי קושי.
עדי נעלי: אנחנו מדברים על הגברת הבדיקות והאכיפות בשער הנמל והגברת האכיפה בארץ.
עדי נעלי: אנחנו מטפלים בעדכון הבדיקות.
עדי נעלי: היום עושים בדיקות מעבדה של אשתקד והן לא עדכניות לעולם הזיופים של היום.
עדי נעלי: אנחנו עובדים יחד עם על עדכון בדיקות מהשורה הראשונה ברמה הבינלאומית.
עדי נעלי: אנחנו מדברים על אמינות.
עדי נעלי: אנחנו יצרנו תו איכות אמין לשמן ישראלי.
עדי נעלי: אנחנו מדברים על חינוך ומודעות הצרכן.
עדי נעלי: שמן זית הוא רפואה מונעת עם גסטרונומיה.
עדי נעלי: הוא טוב למלחמה בכולסטרול, הוא עוזר במניעת סרטן ולמדינה יש אינטרס לאומי שיצרכו שמן ממקור איכותי ובהמשך ימנעו הרבה הוצאות על בריאות.
עדי נעלי: לכן אנחנו חושבים שהשקעה בחינוך, בקידום ובהבנה כמה שמן הזית הוא חשוב, וכמה שמן הזית הרבה יותר איכותי, חשובה.
עדי נעלי: אין לנו יכולות עיבוד כמו שיש בספרד למשל.
עדי נעלי: עושים יצוא שניוני של הגפן.
עדי נעלי: הם מזככים את השמן.
עדי נעלי: בארץ זה כמעט לא קיים.
עדי נעלי: אנחנו מובילים ברמת האיכות בעולם ומכאן יצאו זנים מובילים.
שכיב מוראד שנאן: גם זוכים בתחרויות בינלאומיות.
עדי נעלי: זוכים בתחרויות.
עדי נעלי: אתן לכם דוגמה.
עדי נעלי: 330 אלף דונם, אנחנו מקבעים פחמן כדי שההיי-טק וכל לייצא.
עדי נעלי: אנחנו מחויבים ב-OECD לקיבוע הפחתת פליטות.
עדי נעלי: אם לא היו מטעי הזיתים האלה, לא נוכל לקבע.
עדי נעלי: המגדלים התחילו להניע את המסורים ואנחנו חוששים בנקודה הזאת.
עדי נעלי: אנחנו רואים בעולם שהמשבר הוא משבר רגעי.
עדי נעלי: אנחנו רואים תחזיות שרמת הסובסידיה באירופה תשתנה, המלאים ירדו, יש העלאה של צריכה במזרח ובעוד כמה שנים מחיר השמן יעלה, ואם לא תישאר כאן חלופה שפויה של גידול ישראלי כי החקלאים יכולים לנשוך את השפתיים שנה-שנתיים ואחר כך הם מניעים את המסורים, כך שבסופו של יום זה לא יהיה כאן.
שכיב מוראד שנאן: תסביר להם מה זה מניעים את המסורים כי לא כולם חקלאיים.
עדי נעלי: פשוט אין ברירה אלא לכרות את העצים.
עדי נעלי: זה כואב לנו כמגדלים וכחקלאים להגיד את זה, אבל כשאין ברירה, פשוט אי אפשר להפסיד.
עדי נעלי: רן שיושב לידי חייב להשקות את המטעים שלו ולטפל בהם בבית שאן במים הכי מליחים שיש.
עדי נעלי: הוא לא יכול להפסיד.
שכיב מוראד שנאן: חברים, אל תשכחו שזה יום לא קל אחרי תהפוכות פוליטיות.
שכיב מוראד שנאן: בענף הזה של שמן הזית אפילו קדימה אתנו בקונצנזוס.
שכיב מוראד שנאן: חבר הכנסת משה גפני שב לנהל את הישיבה
גאלב מג'אדלה: קיבלת עדכון מהיושב ראש הזמני?
משה גפני: המקום שאנחנו עובדים בו הוא מקום עבודה משונה.
שי חרמש: לא אמרת שאין חובת נוכחות.
משה גפני: אין חובת נוכחות.
משה גפני: יש חובה שכמה לא יהיו כאן כי זה היה יותר טוב.
מגלי והבה: אתה יכול לפרט בסוגיה הזאת?
משה גפני: עם הלשון הקצרה שלי, כמעט אמרתי.
עדי נעלי: אנחנו כמגדלי זיתים חוששים למקור העבודה שלנו ולפרנסה כי לא נוכל לשאת הפסדים לאורך זמן רב כאשר חייבים להמשיך להשקות ולטפל.
עדי נעלי: אם לא תהיה ברירה, אנחנו נצטרך לעקור את המטעים.
עדי נעלי: אם זה יקרה, אמרנו שבסופו של יום לא תהיה חלופה של שמן זית ישראלי איכותי, המחירים בעולם יעלו, השמן שמגיע לכאן הוא לא בר תחרות לשמן הזית הישראלי האיכותי, אנחנו נאבד את כל הערכים הסביבתיים ואת התרומות החיצוניות של המטעים ובסופו של יום הצרכן הישראלי ימצא את עצמו משלם הרבה יותר כסף על שמן זית הרבה פחות טוב ואיכותי.
עדי נעלי: חבל שנגיע לכך.
משה גפני: אבו, בבקשה.
אבשלום וילן: בוקר טוב אדוני היושב ראש.
אבשלום וילן: אני חושב שהכל נאמר כאן אבל צריך להבין את ההיקפים.
אבשלום וילן: מדובר בשטח של כ-220 אלף דונם.
שכיב מוראד שנאן: 330 אלף דונם.
אבשלום וילן: מעבר למה שמוכר היסטורית במגזר הכפרי בגליל, בשנים האחרונות יש נטיעות מאוד גדולות של זיתים בכל רחבי החקלאות הישראלית וכל זה מתוך הנחה שצריכת שמן הזית העולמית תגדל, כניסה של צריכה בסין, בהודו ובמקומות אחרים, ובעצם המשבר הנוכחי – דווקא על רקע עליית מחירי המזון בעולם – יותר ראה כמשבר נקודתי ולא משבר לטווח הארוך.
אבשלום וילן: צריך להבין שכאן הושקע הרבה מאוד כסף על ידי המגדלים, חלק גם בתמיכות, ואנחנו חשופים ליבוא מספרד ומהשוק האירופי, שם הסבסוד מגיע בחלקים מסוימים גם עד שני יורו לקילו וזה לא מעט כסף.
אבשלום וילן: לכן לפי דעתי אדוני היושב ראש, מעבר לכל מה שנאמר כאן, אין ברירה לתת איזשהו סעד זמני, הוראת שעה, להעלות קצת את המכסים בצורה שתאפשר למגדלים לנשום ולעבור את השנה-שנה וחצי הקרובות.
אבשלום וילן: אני לא רואה את ספרד על שלל בעיותיה הכלכליות ואת אירופה על שלל בעיותיה ממשיכה לסבסד בסדרי גודל כאלה את הזית.
אבשלום וילן: הם לא יעמדו בזה.
אבשלום וילן: ברגע שזה ירד, גם כאן אפשר יהיה להמשיך להתקיים בכבוד.
שכיב מוראד שנאן: מה עוד שזה לא יציל את המשק הישראלי.
אבשלום וילן: הם ירדו מזה.
אבשלום וילן: לפי דעתי זה הכיוון אליו צריך ללכת.
רן בן-נון: אני נציג החקלאים באזור בית שאן.
רן בן-נון: אני רוצה להדגיש שני דברים שנאמרו כאן קודם.
משה גפני: אם נאמר, חבל.
משה גפני: תגיד מה אתה מציע.
רן בן-נון: נאמר כאן קודם שבשנה אחת יש יבול גבוה ובשנה אחרת יבול נמוך.
רן בן-נון: בנטיעות החדשות שהוזכרו כאן, וגם בנטיעות המסורתיות, כמעט ואין שנים של יבול נמוך.
רן בן-נון: העולם הזה מאחורינו.
רן בן-נון: בחקלאות המודרנית השנה האחרונה בה היה יבול נמוך הייתה שנת 2009 ולמעשה מאז אין כמעט שנים של יבול נמוך.
רן בן-נון: הסיבה בעבר שעושים יבוא בשנים של יבול נמוך, כבר לא קיימת.
רן בן-נון: חקלאית אנחנו נמצאים מאחורי זה.
רן בן-נון: השוק הישראלי צריך להתרגל לצרוך כמעט רק את היצור המקומי או רק את היצור המקומי כי הוא מכסה מספיק.
רן בן-נון: לכן הנושא של המכס הוא דבר שמאוד מאוד יעזור, מה גם שהוא אמור להיות בשוליים כי לא אמור להיות יבוא משמעותי כי לא חסר.
אמיר גור לביא: לפני עשרים שנים הקמתי את זיתא.
אמיר גור לביא: אנחנו מייצרים ומשווקים שמן זית.
אמיר גור לביא: מעבר לכל מה שנאמר, כמי שמשווק אני רוצה להוסיף עוד פרט קטן.
אמיר גור לביא: הבעיה המרכזית או אחת הבעיות המרכזיות שלנו היא שמגיעים לרשתות השיווק ורואים נניח ברשת השופרסל ארבעה מותגי יבוא שונים, כמובן שהצרכן לא יודע שאת כל ארבעתם מייבאת השופרסל והם מתנהלים כאילו יש ביניהם תחרות.
שכיב מוראד שנאן: חדד את הנקודה.
אמיר גור לביא: כאשר מגיעים למדף של רשתות השיווק, ניתן לראות ארבעה מותגים שונים של יבוא שלכאורה מנהלים תחרות ביניהם, אלא שאת כל ארבעתם הלכה למעשה מייבאת הרשת.
אמיר גור לביא: התחרות הזאת היא לחלוטין לא הגיונית לא הוגנת.
אמיר גור לביא: אנחנו מבית הבד או מהמפעל שלנו צריכים להעסיק רכבי חלוקה, סדרניות ואנשי מכירות דבר שעולה לנו כמו שירותים שאנחנו קונים מבחוץ, עשרים אחוזים להגיע למדף.
אמיר גור לביא: רשת השיווק מביאה את זה ישר למדף ועולה לה שישים אגורות, בעוד שלנו זה עולה חמישה שקלים.
אמיר גור לביא: אני רוצה להביא לידיעת הוועדה שעשה לבקשתנו שמואל סלבין שהיה מנכ"ל משרד האוצר בנושא ענף הקיץ וזאת עבודה מאוד מקיפה.
אמיר גור לביא: הוא מצא שהפער הזה הוא שווה ערך ל-11 שקלים לקילוגרם, מה שאומר שבעה שקלים לבקבוק של 750 סמ"ק שאלה הם הבקבוקים שנמכרים.
אמיר גור לביא: זה לא משהו שאנחנו יודעים לגשר עליו.
אמיר גור לביא: בעניין הזה, זאת לא הצעה מטעם הענף כולו אלא לפחות מטעמי שלי, מציע שאם לא תיווצר דיפרנציאציה בין המכס של המבוקבק, של הצובר, אותה תוצרת שהרשת מביאה לבין המבוקבק לצובר, לנו אין שום סיכוי לשלם לחקלאים כפי שמגיע להם כי בתחרות הזאת הרשת מקבלת עלינו יתרון מאוד גדול.
שכיב מוראד שנאן: כמה אתה משלם היום לחקלאי עבור קילו שמן?
אמיר גור לביא: כרגע אנחנו עוד לא משלמים אבל העונה קרבה תגיע.
אמיר גור לביא: אני מניח שעוד יהיו ויכוחים.
שכיב מוראד שנאן: כמה שילמת?
חנא סוייד: אתה גם מייבא?
אמיר גור לביא: השנה הזאת אנחנו כמעט לחלוטין לא מייבאים אבל היו שנים בהן בהחלט ייבאנו.
אמיר גור לביא: לפני שנתיים למשל רוב השמן שלנו היה מיובא כי לא היה בארץ מספיק שמן.
ציון פיניאן: חבר הכנסת שנאן שאל אותך כמה שילמת.
אמיר גור לביא: לפני שנתיים, 19 שקלים על אף שהמחיר האלטרנטיבי פלוס המכס היה 15 וחצי שקלים.
אמיר גור לביא: זה מצב שהוא לא הגיוני כי הרשת היא רק יבואנית ואני מדבר על המותגים שלה.
קריאה: תסביר את ה-15 וחצי כדי שאנשים יבינו.
אמיר גור לביא: זה המחיר האלטרנטיבי בעולם פלוס המכס שמטילה מדינת ישראל על השמן המיובא.
שכיב מוראד שנאן: אמרת שזה כולל המכס.
אמיר גור לביא: 15 וחצי שקלים בצובר.
אמיר גור לביא: אני אומר לכם מעדות אישית שלנו שבקבוק מיובא כבקבוק מוכן עולה כ-13 וחצי שקלים עד למדף של הרשת בעוד שלנו, אם אנחנו עושים את זה עם שמן זית ישראלי, עם תשתית הייצור וכולל עלויות הפצה, עלה לנו 21 שקלים.
אמיר גור לביא: בתחרות הזאת אין סיכוי שנעמוד.
חנא סוייד: במיוחד כשאתה מתחרה עם עצמך.
חנא סוייד: אתה גם מייבא וגם מייצר.
אמיר גור לביא: לא, כשיש מספיק תוצרת ישראלית תחרותית, אנחנו לא מייבאים.
שי חרמש: הוא מייבא רק בעונה סירוגית.
חנא סוייד: הוא אומר שכבר אין שנה סירוגית.
שכיב מוראד שנאן: מה הסיפור של הכשרות?
שכיב מוראד שנאן: האם שמן הזית שמיובא כשר או לא?
אמיר גור לביא: אנחנו נכנסים כאן למשהו הרבה יותר קשה.
אמיר גור לביא: הרבה יותר קל להשיג שמן כשר בכשרות גבוהה בספרד כי יש דינים שלא חלים על הגויים אבל עלינו חלים.
אמיר גור לביא: עלויות הכשרות שלנו הן הרבה יותר גבוהות.
אמיר גור לביא: אם ניקח את מחיר המדף היום, מחיר שהרשתות קובעות ולא אנחנו, נשרשר אותו ונוריד את עלויות ההפצה ואת כל העלויות האחרות – ואנחנו חוליה מאוד קטנה בשרשרת, אנחנו הממלאים – אנחנו נגיע למחיר לחקלאי בעונה הגרועה של 12 שקלים וזאת קטסטרופה ושואה לחקלאים ואני לא חקלאי.
אמיר גור לביא: לכן, אם לא תהיה דיפרנציאציה באופן שיקשה על הרשתות לקיים תחרות לא הוגנת מול החקלאים ומול המשווקים, החקלאות תתמוטט.
גאלב מג'אדלה: זה חלק מהריכוזיות.
אמיר גור לביא: הריכוזיות גדולה עלי.
שי חרמש: זה מחזיר אותנו לדיון שקיימנו לפני שנה ורבע בנושא המכס על הדגים וזה יחזיר אותנו מחר לדיון על מכס אחר.
שי חרמש: השאלה היא מה המדיניות כלפי חקלאות ישראל.
שי חרמש: אנחנו לא יכולים להתמודד עם מדינות בהן המים לא עולים כסף, אנחנו לא יכולים להתמודד עם אתיופיה ומרוקו שם משלמים דולר ליום עבודה, אנחנו לא יכולים להתמודד עם מקום בו אין מיסוי ואין בו מס ערך מוסף.
משה גפני: מה תעשה עם עליות המחירים?
שי חרמש: השאלה מה אתה רוצה.
שי חרמש: תכף אומר לך מה אני אומר בעניין הזה.
שי חרמש: אתה תגיע למציאות בה לא תהיה תוצרת הארץ.
שי חרמש: כלומר, היא תצומצם.
שי חרמש: ברגע שיבוא הדגים יהווה את האספקה לשוק, אתה תישאר עם תוצרת חוץ בלבד.
משה גפני: תעשה לי טובה, אל תדבר אתי על הדגים.
קריאה: זה שונה מאוד.
שי חרמש: ברגע שתחשוף את החקלאות בארץ ליבוא מתחרה, אתה תישאר עם תוצרת חוץ בלבד.
שי חרמש: מי שרוצה לעשות את זה צריך להבין שהזיתים שהתחילו בגליל מכסים היום עשרות אלפי דונם ברמת הנגב.
שי חרמש: זה חלק מתפיסת שטחים ואחיזה בשטחים וזאת שליחות מעבר לבקבוק שמן הזית.
שי חרמש: אתה צריך להתחרות עם סובסידיה באירופה ועם היצף באירופה.
משה גפני: אם אני מבין נכון, אתה אומר שלפעמים יש אידיאולוגיה שהיא איננה קשורה לנושא הכלכלי.
חנא סוייד: הוא לוקח אותך למקומות אחרים.
שי חרמש: גפני, תן לי להסביר לך.
שי חרמש: כן, יש כאן גם צד אידיאולוגי.
משה גפני: כשיש אידיאולוגיה, הנושא הכלכלי לא משחק תפקיד.
שי חרמש: הנושא הכלכלי משחק תפקיד ביחד עם הנושא האידיאולוגי.
שי חרמש: לא מדובר כאן על הליך מתמשך אלא כרגע תהיה עונה בה יש היצף מחוץ לארץ וכשיש היצף מחוץ לארץ, צריכה לבוא הגנה על המכס כדי שההיצף הזה לא יביא לכריתת עצים.
שי חרמש: אותה סוגיה בדיוק היא לגבי הדגים.
משה גפני: תעשה לי טובה, עזוב את הדגים.
שי חרמש: באותו רגע שמגיע היצף בכל ענף שהוא, מדינה נורמאלית ואחראית צריכה לשים מחסום גם עם הוראת שעה.
שי חרמש: צריך ליצור מצב שבו יבוא היצף מחוץ לארץ לא ייכנס לארץ.
שי חרמש: באותו מקום בו יש סכנה להיצף, המדינה צריכה לעמוד ולא לתת להיצף הזה להיכנס כאשר פעם זה שמן ופעם אלה דגים.
מגלי והבה: אנחנו שוב נכנסים לסוגיות האלה של איך אנחנו לא מצליחים לשמור על האזרחים שלנו.
מגלי והבה: אמריקה הגדולה, סין ומדינות אחרות מצליחות לעשות ככל הניתן כדי להגן על התוצרת שלהן.
מגלי והבה: אנחנו לא מדברים על משהו שיכול לשבור את המשק.
מגלי והבה: יש כאן חקלאים שאלפי שנים זאת הפרנסה שלהם ואלה החיים שלהם.
מגלי והבה: אנחנו צריכים למצוא כל דרך להגן על התוצרת שלהם.
מגלי והבה: אנחנו יודעים שיכול להיות שאנחנו כאן מביאים שמן יותר זול, אבל מה שיקרה זה שיהיה לנו שמן זול אבל לא תהיה לנו פרנסה לאלפי משפחות שאלה הם החיים שלהן.
מגלי והבה: צריך למצוא את הדרך ואת האיזון על מנת שהם ימשיכו לעבד את מטעי הזיתים.
מגלי והבה: אנשים לא מודעים, אבל אם תיסע היום לאורך הישובים באזור כרמיאל וצפונה – זה מה שיש שם בקרקע.
שכיב מוראד שנאן: תענוג לעיניים.
מגלי והבה: לנסות עכשיו להוציא את כל המטעים האלה ולעשות משהו אחר, זה דבר שייקח שנים וזה לא מעשי.
מגלי והבה: צריך למצוא פתרון אבל לא יכולים לבוא לאזרחים ולומר להם שבנושא הזה העולם עוקף אותם ולנו אין אחריות כלפיהם.
מגלי והבה: גם במחיר סובסידיה, גם במחיר של לפעמים פחות רווחים, לתת להם את היכולת כדי שימשיכו לעבד את הקרקע שלהם וליהנות מהתוצרת שלהם.
מגלי והבה: יש אנשים שמחכים לביטוח הלאומי ומחכים לכל מיני קצבאות אבל יש אנשים שמחכים כל השנה לעונה הזאת כדי למכור.
מגלי והבה: חברי שכיב סיפר לי שהוא הלך לכל מיני מקומות ומדברים על מאות גלוני שמן שמונחים שם, אולי נתחיל להשתמש בהם להנעת רכבים.
מגלי והבה: הבאנו את הנושא לכאן כדי שוועדת הכספים תצא עם פתרון לאוכלוסייה הזאת.
משה גפני: משרדי הממשלה.
משה גפני: שירלי אביבי, רשות המסים, משרד האוצר.
שירלי אביבי: ענף הזית נבחן על ידי רשות המסים כבר מספר שנים.
שירלי אביבי: שיעור המכס שנקבע בזמנו אפיין את הענף שהיה נכון לאותה תקופה.
שירלי אביבי: במהלך התקופה האחרונה נערכו מספר דיונים עם הגורמים בענף ועם המשרדים הרלוונטיים אבל היו חסרים הרבה נתונים ואומדנים לאמוד את הענף, את היקף הצריכה והיקף הייצור המקומי.
שירלי אביבי: המשרדים הרלוונטיים נשלחו לעשות שיעורי בית.
שירלי אביבי: לאחרונה הם שכרו חברה וגיבשו נתונים שמאפיינים את כל הענף ואנחנו בוחנים את הענף ואת כל השלכותיו.
שירלי אביבי: ברור שחלק מהסיוע שניתן לסייע לענף הזה נמצא במשרדי הממשלה.
שי חרמש: יש לכך תקציב?
שירלי אביבי: יש כמה אפשרויות לסייע לענף.
שירלי אביבי: חלק מהאפשרויות קיימות גם בעולם ואנחנו לא מחדשים שום דבר.
שירלי אביבי: יש אפשרות של סבסוד ויש אפשרות של הטלת מכסים כאשר לכל אחד יש את היתרונות ואת החסרונות של השימוש בכלי הזה.
שכיב מוראד שנאן: מאיזה משרד אמור לבוא הסבסוד?
שכיב מוראד שנאן: ממשרד החקלאות?
שירלי אביבי: הסבסוד, במידה שיש נכונות לתת סבסוד, נעשה בשיתוף פעולה.
שכיב מוראד שנאן: הכוונה שלי היא האם משרד האוצר מתגבר תקציבית את משרד החקלאות על מנת שייתן את הסבסוד.
יצחק וקנין: נכון להיום, לא.
יצחק וקנין: נכון להיום אין כל סבסוד בענף הזית.
מעין נשר: בהמשך אני אגיב בנושא הזה.
שירלי אביבי: אני אגיד את הדברים שקשורים אלי ונמצאת כאן נציגת משרד האוצר שתאמר את הדברים שקשורים למשרד האוצר.
שירלי אביבי: נושא המכס, בזמנו, כמו שאמרתי, נבחן כאשר רמת המחירים ביבוא הייתה שונה בעולם ועל פי זה נבנה המודל של המכס כאשר הוא מוצמד לאיזשהו מדד מחירים לצרכן, אבל המחירים בעולם השתנו במהלך השנים האחרונות ולכן פנו הגורמים הרלוונטיים בענף לשקול שינוי בשיעורי המכס.
שירלי אביבי: צריך לזכור שכל שינוי בשיעורי המכס, בסופו של דבר מתגלגל לצרכן הסופי ואנחנו נמצאים היום במצב שבו כל שינוי, המחיר עולה.
שכיב מוראד שנאן: אנחנו לא צריכים לפחד מהמחאה החברתית, אם אנחנו עושים טוב לעם.
שירלי אביבי: אנחנו לא מדברים על המחאה החברתית אלא על הצרכן שבסופו של דבר קונה שמן זית.
שירלי אביבי: יש לקחת בחשבון שברגע שאנחנו משנים את שיטת המיסוי, המחיר לצרכן משתנה ואם אנחנו מעלים את המכס, המחיר לצרכן עולה.
שי חרמש: זה טריביאלי.
שי חרמש: מה שאת מספרת כאן, זה ברור.
שי חרמש: כאשר מעלים את המכס, המחיר עולה וזה ברור.
שי חרמש: השאלה היא אם לא מעלים את המכס, האם המחיר יורד.
שירלי אביבי: במשרד שלנו אנחנו שוקלים לעשות את זה בצורה מאוזנת.
משה גפני: בפניכם עומדות שתי אפשרויות: אפשרות את היא לסבסד ואפשרות שנייה היא להעלות מכסים.
משה גפני: עדיין לא החלטתם בעניין הזה.
משה גפני: אגף התקציבים, בבקשה, יש כסף אם מחליטים לסבסד?
מעין נשר: רפרנטית חקלאות באגף התקציבים.
מעין נשר: אני רוצה להמשיך את דבריה של חברתי מרשות המסים.
מעין נשר: אמנם ברשות המסים בודקים את הנושא של המכס על שמן הזית כבר מספר שנים אבל אנחנו כאגף נכנסנו לבדיקה יותר מעמיקה של הנושא עת ישבה ועדת קדמי שבחנה את כל מדיניות המחירים בשוק המזון.
מעין נשר: אחד הדברים שעלו היה המכס הגבוה מאוד באופן יחסי על שמן זית ביחס למוצרים אחרים שהמכס עליהם יחסית הוא בשיעור של אחוזים בודדים.
שי חרמש: צריך להוריד את זה.
משה גפני: אתה באופוזיציה.
שי חרמש: מאתמול בערב אני חופשי לדבר.
מעין נשר: המכס על שמן זית הוא יחסית גבוה.
שכיב מוראד שנאן: מה גובה המכס היום על שמן זית?
מעין נשר: שישה וחצי שקלים לקילו.
קריאה: 57 אחוזים.
משה גפני: אם יוחלט על סבסוד, יש תקציב לעניין?
משה גפני: אז אין שאלה לגבי הסבסוד.
משה גפני: אתם רק רוצים שהאזרחים ישלמו את זה.
מעין נשר: בחנו את הנושא הזה ואני רוצה לומר מספר דברים בנושא.
משה גפני: אם אין לך כסף, מה יש לך להגיד?
מעין נשר: כבר היום יש תמיכות שניתנות.
משה גפני: כשהם נכנסים לאגף התקציבים, הם לומדים בסדנאות להגיד לא.
משה גפני: אין להם מילה אחרת בלכסיקון.
משה גפני: קחו מהאלקטרוניקה הבידורית שם יש 250 מיליון שקלים ותסבסדו את הזית.
מעין נשר: בבקשה, תן לי לסיים את דבריי.
שכיב מוראד שנאן: הבשורה תבוא בסוף.
מעין נשר: כבר היום ניתנים תקציבים דרך משרד החקלאות למטרות שהציג כאן
מעין נשר: עדי ממועצת הזיתים של מיתוג השמן הישראלי והמלחמה בזיופים.
מעין נשר: אנחנו רואים את זה כדבר מאוד חשוב.
מעין נשר: גם אם מדובר בתקציב קטן, ההשפעה שלו מאוד גדולה כי ברגע שהצרכן יודע שכדאי שהוא יקנה שמן ישראלי כי בכך הוא תורם למשק ועושה דבר טוב, הוא יעדיף את השמן הישראלי על פני השמן הזר, במיוחד אם הם טוענים שהשמן שמגיע לכאן הוא פחות איכותי.
מעין נשר: אם יצביעו וייתנו את המידע הזה לצרכן, הוא יוכל לבחור.
מעין נשר: אנחנו באגף בהחלט שוקלים מדיניות של המרה של תמיכות עקיפות באמצעות מכס שזה בעצם מס שכל הצרכנים משלמים לחברים שמגדלים זיתים, על ידי איזושהי תמיכה ישירה מהממשלה.
מעין נשר: כרגע לא הוקצה לזה איזשהו תקציב מיוחד או ייעודי, ואני בוודאי לא מתכוונת להתחייב כאן בוועדה שיהיה, אבל אנחנו כן מנסים לגבש איזושהי תוכנית, יכול להיות באמצעות ביטוח הכנסה, יכול להיות באמצעות איזושהי סובסידיה, לבוא ולתת לענפים שיש בהם מכס גבוה במיוחד על מנת לאפשר להוריד את המכס.
מעין נשר: עדי יודע שאספנו נתונים על ענף הזית בדיוק למטרות האלה ואנחנו ממשיכים לעשות את העבודה.