GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד הנהרט: כללנו אותם בדוח של הצוות הבין משרדי.
דוד הנהרט: דבר שני, אני חולק על-כך שהנתונים פה לא מדויקים.
דוד הנהרט: הנתונים הם מדויקים ככל שאנחנו הצגנו אותם.
דוד הנהרט: במידה וקיבלנו דיווחים שהם לא דיווחים מדויקים, מה לעשות שאנחנו מסתמכים על נתונים לא מדויקים?
דוד הנהרט: אבל, אנחנו עשינו ככל שיש ביכולתנו להבטיח שהנתונים הם מדויקים.
דוד הנהרט: במידה וראינו מקומות שבהם הם לא מדויקים, בחנו ופנינו שוב פעם.
דוד הנהרט: מבחינתנו, מה שאנחנו מציגים כאן, אנחנו עומדים מאחוריו.
דוד הנהרט: כמובן תחת ההסתייגויות הרלוונטיות.
דוד הנהרט: לדוגמה, כל מיני הסתברויות סטטיסטיות כאלה ואחרות על נזקים.
דוד הנהרט: דבר שלישי, אני חולק עליך, לפחות באופן חלקי, שאנחנו לא עשינו שום דבר.
פניה קירשנבאום: לא אמרתי שלא עשיתם.
פניה קירשנבאום: לא אמרתי, ההיפך.
פניה קירשנבאום: אמרתי שעשיתם עבודת בדיקה ותכנון.
פניה קירשנבאום: אולי היא לא מושלמת, אולי לא בדיוק כמו שהייתי רוצה, אבל אני לא מזלזלת ואני בטוחה שעשיתם עבודה.
פניה קירשנבאום: רק אני חשבתי שזה – לא הבנת אותי נכון, אני מצטערת.
פניה קירשנבאום: אני לא מזלזלת.
פניה קירשנבאום: אני חושבת – אני לא אגיד כלום, אבל לא חשוב.
דוד הנהרט: אני אקח חזרה את דבריי בנושא הזה.
פניה קירשנבאום: בממשלתי עשיתם את זה בסדר.
דוד הנהרט: מדברייך אני מסיק שהסטנדרט הוא לא כל-כך גבוה.
דוד הנהרט: אני חולק עליך.
דוד הנהרט: הסטנדרט של הצוות הזה ובכלל הממשלה, לעיתים קרובות הסטנדרט גבוה והצוות עבד בסטנדרט מאוד גבוה.
דוד הנהרט: אני מקווה שזה יימשך בסטנדרט גבוה.
דוד הנהרט: בכל מקרה, לעניינו של דבר, אני חושב שההמלצות כאן בחלקן הן יותר אופרטיביות, חלקן פחות.
דוד הנהרט: אם בעוד זמן מה, בעוד חצי שנה, בעוד שנתיים, נגלה שמשרד הביטחון מבטח לפחות חלק מנכסיו ונגלה שיש תהליך רב שנתי שלמעשה בו מתבצע ניהול סיכונים ממשלתי ובוחנים את הכיסוי הביטוחי אל מול תרחיש כזה או אחר - - -
פניה קירשנבאום: תאמין לי, אם לא תהיה מול משרד הביטחון על קיצוץ תקציב במידה ולא יהיה ביטוח, אנחנו בעוד שנה נשב בדיוק במשפט הזה.
דוד הנהרט: אני לא מוסמך מטעם משרד הביטחון להתייחס.
דוד הנהרט: אני אומר שבראייה של ניהול סיכונים וחשש מקרות אירוע ומקורות כספיים להתמודדות עם כינון, אני כגורם מקצועי לתחום הביטוח, ממליץ ובהחלטה מנחה את משרד הביטחון, כפי שמתבצע בכל משרד ממשלתי אחר, לבטח את נכסיו.
דוד הנהרט: כמובן, בהתאם למצב הרגיש במשרד הביטחון.
דוד הנהרט: אני בטוח שהם יודעים להסביר יותר טוב ממני מדוע אצלם זה יותר מורכב ממשרד ממשלתי כזה או אחר.
דוד הנהרט: אני יכול להגיד כמי שמעורב בתהליכים, שהם מראים סימנים של נכונות בכיוון הזה.
דוד הנהרט: אני מ קווה שזה יימשך.
זינה פרפליצין: אני ממנהל לתכנון במשרד הפנים.
זינה פרפליצין: לגבי תמ"א 38, משרד הפנים תגבר לאחרונה את תמ"א 38.
זינה פרפליצין: אושר לפני חודש שינוי 3 שיותר ממכפיל את התמריצים התכנוניים לחיזוק מבנים.
זינה פרפליצין: תמ"א 38 יוצרת מנגנון שמאפשר חיזוק מבנים.
זינה פרפליצין: הוא יאפשר גם את ההקמה מחדש אחר-כך, במידה ובניינים יקרסו.
זינה פרפליצין: חשוב להדגיש שהאחריות לפעול לפי התמ"א זה של הציבור הרחב, של הדיירים.
זינה פרפליצין: המדינה לא תעשה את זה במקומם.
זינה פרפליצין: צריך להדגיש את הנושא של האחריות האישית של הציבור בקמפיין פרסומי.
זינה פרפליצין: שמעתי שעומד לצאת קמפיין בעוד חודש.
זינה פרפליצין: לפעול לחיזוק מבנים, לפעול לביטוח של הנכסים.
זינה פרפליצין: התמריצים התכנוניים לא מספיקים להקים את המבנים מחדש.
זינה פרפליצין: חשוב שכל הנכסים בבית משותף יהיו מבוטחים כי אין משמעות גדולה כאשר רק 50% מהדירות בבית המשותף מבוטחות.
זינה פרפליצין: חשוב שסטנדרט של ביטוח שגיבשתם, יתייחס גם לנושא של הריסת בניין.
זינה פרפליצין: העלויות של הריסה יכולות להיות מאוד גבוהות.
זינה פרפליצין: הריסה זה תהליך לא פשוט ומורכב בהרבה היבטים.
זינה פרפליצין: חשוב לנו שהנושא של בניין מחוזק, גם הוא ישוקף בפוליסת ביטוח.
פניה קירשנבאום: באיזה שנה יצאה תמ"א 38?
זינה פרפליצין: ב-2005.
פניה קירשנבאום: אנחנו ב-2012.
פניה קירשנבאום: מה האחוז של המבנים המחוזקים?
זינה פרפליצין: יש עלייה הדרגתית באחוז המימוש.
זינה פרפליצין: אנחנו השווינו את הנתונים.
זינה פרפליצין: ראינו את הנתונים ב-2010 לעומת 2011 ויש הכפלה משנה לשנה.
זינה פרפליצין: שינוי 3 שאושר לפני חודש, לפי ההערכות של משרד הבינוי והשיכון, היתה רלוונטית - - -
פניה קירשנבאום: תיקון 3 זה הגדלת אחוזי בנייה?
זינה פרפליצין: כן.
זינה פרפליצין: היא היתה רלוונטית עד לפני שינוי 3 לכ-100,000 יחידות דיור ועכשיו היא רלוונטית ל-400,000 יחידות דיור.
פניה קירשנבאום: אבל עדיין במרכז הארץ.
זינה פרפליצין: נכון.
זינה פרפליצין: התמ"א אף פעם לא התיימרה לכסות את כל הצרכים.
פניה קירשנבאום: גם תמ"א 38 - - -
זינה פרפליצין: לא רלוונטית בהם ערכי קרקע נמוכים.
פניה קירשנבאום: זה לא קשור לביטוח כי עדיין צריך לדעתי לבטח את המבנים.
זינה פרפליצין: תקן 413 מתייחס לרעידת אדמה שההסתברות שלה פעם ב-475 שנה, כמעט 500.
זינה פרפליצין: יכולה להיות רעידת אדמה חזקה יותר ויכולים לקרוס לנו בניינים שעומדים בתקן.
איתי חוטר: אני סמנכ"ל כלכלה במרכז השלטון המקומי.
איתי חוטר: אני רוצה להפנות שאלה לידידי דוד.
איתי חוטר: באיזה שלב נמצאת החלטת הממשלה?
איתי חוטר: האם שיתפתם את השלטון המקומי באותה פוליסה סטנדרטית שאתם מתכוונים לחייב את הרשויות המקומיות בה?
איתי חוטר: מישהו דן בנושא?
איתי חוטר: אני רוצה לחזק את דברייך, גברתי, בנושא של המימון, בנושא של עלויות.
איתי חוטר: אגף תקציבים נמצא בתמונה.
איתי חוטר: באיזה שלב הדברים נמצאים?
איתי חוטר: אני אשמח לקבל אינפורמציה.
דוד הנהרט: חשוב להבין שחובת הביטוח זה לא משהו שהמצאנו היום.
דוד הנהרט: זה היה קיים מאז ומעולם.
דוד הנהרט: למעשה, זה ממשיך להיות קיים.
דוד הנהרט: מה שכן, חידדנו את סטנדרט הביטוח וזה אולי הפער שבו הסטנדרט לא היה ברור.
דוד הנהרט: לכן, כל גורם כזה או אחר, אם הוא בחר לקיים דיון מקצועי, הוא קיים את זה בהתאם לדיון שהיה.
דוד הנהרט: אם היה מגיע יועץ ביטוח כזה או אחר הוא אמר דבר כזה או אחר, אבל לא היה איזה סטנדרט אחיד.
דוד הנהרט: החובה לא היתה חדשה.
דוד הנהרט: בכל מקרה, כמו שאסף אמר, מוצג רפרנס שעל בסיסו צריך לקיים את הדיון.
דוד הנהרט: זה אחד.
דוד הנהרט: שניים, הוועדה עצמה וצוות המשנה הסתייע בגורמים מקצועיים כאלה ואחרים.
איתי חוטר: היה נציג לשלטון המקומי?
דוד הנהרט: אני לא יודע אם היה נציג מטעם השלטון המקומי.
דוד הנהרט: בכל מקרה, קיבלנו המלצות.
דוד הנהרט: היו חברים גורמי ממשלה ואנשי מקצוע רלוונטיים.
דוד הנהרט: טיוטת החלטת הממשלה היא כרגע בשלב של הערות משפטיות.
דוד הנהרט: כפי שכולם יודעים, הערות משפטיות זה משהו שאורך זמן אבל זה בשלב מאוד מתקדם וצפוי להיות מוגש לממשלה במהלך חודש יולי.
פניה קירשנבאום: במהלך חודש יולי אתם תגישו כבר את הצעת המחליטים?
פניה קירשנבאום: והיא תכלול את כל ההמלצות שלכם?
פניה קירשנבאום: זאת כבר תהיה הצעה יותר אופרטיבית שהממשלה צריכה לאשר אותה.
פניה קירשנבאום: מה אחרי זה?
דוד הנהרט: צריך לבצע.
פניה קירשנבאום: מתי נראה את ההמלצות האופרטיביות שלכם?
דוד הנהרט: אני מניח שבשבועות הקרובים נוכל להפיץ את זה אליכם.
דוד הנהרט: כרגע זה בשלב של הערות בקרב חברי הצוות.
פניה קירשנבאום: איתי, כשאנחנו נקבל נעביר גם לך.
דוד הנהרט: אתה מוזמן להיות בקשר.
פניה קירשנבאום: לפחות תהיו אלה שתיראו ר אשונים, אם לא התייעצו איתכם.
דוד הנהרט: זה היה גם אצל רפרנט השיכון באגף החשב הכללי וגם באגף תקציבים ובמשרד הפנים.
דוד הנהרט: כמובן שהם היו מעורבים, חשוב להבין את זה.
אנסטסיה מיכאלי: הרגולטור שלכם היה, משרד הפנים היה.
דוד הנהרט: אתה מוזמן, במידה ואתה מעוניין, ליצור איתנו קשר.
דוד הנהרט: אנחנו נשמח להעביר לך מידע שיתאפשר, בכפוף להסכמת הרגולטור שלך, שהיה מעורב באופן מלא בכל התהליכים.
יוסי גור: אני ממשרד הביטחון, אגף התקציבים מהיחידה הכלכלית במשרד הביטחון.
יוסי גור: ראשית, לגבי ההערה שלך.
יוסי גור: לא צריך לחפש בפרוטוקולים של הישיבה הקודמת.
יוסי גור: נכון אמרת, מדיניות משרד הביטחון היא לא לבטח בשגרה את נכסיו כי זה פשוט לא כדאי כלכלית.
יוסי גור: למעט מקרים חריגים פה ושם שכן מבטחים.
יוסי גור: לגבי רעידת אדמה.
יוסי גור: יש תהליכים שהתחילו במשרד הביטחון.
יוסי גור: אגב, חלקם התחילו ללא קשר להחלטת הממשלה ולוועדה שהתכנסה.
יוסי גור: יש תהליך אחד שנועד למפות את אותם מתקנים חיוניים שמשרד הביטחון חייב שיעבדו גם אחרי רעידת אדמה.
יוסי גור: לא כדי לבטח אותם אלא כדי שהם ימשיכו לעבוד כי לצה"ל ולמשרד הביטחון יהיה תפקיד מאוד מרכזית בהיערכות אחרי רעידת אדמה.
יוסי גור: אני מדבר על מפקדות, על שדות תעופה, על מתקני תקשורת עיקריים.
יוסי גור: במסגרת התהליך הזה, אחרי שאנחנו נשלים את המיפוי ואת העמידות של כל אחד מהמתקנים בפני רעידות אדמה, על-פי התקנים המחמירים, נחליט מה עושים איתם.
יוסי גור: לחלקם נקצה תקציב לחיזוק כדי שיעמדו ברעידת אדמה ולא יקרה להם נזק ואת חלקם נבטח.
יוסי גור: במקביל, ובעקבות העבודה הזאת ובעקבות הצעת ההחלטה של הממשלה, אנחנו עובדים בשיתוף עם החשב הכללי וחברת "ענבל" לנסות ולבטח את רכוש משרד הביטחון באיזו צורה פרמטרית.
יוסי גור: אין לנו מיפוי מדויק מהו רכוש משרד הביטחון.
יוסי גור: יש לנו איזה הערכות שהן הערכות כלליות מאוד.
יוסי גור: לא את הכול אפשר לבטח, מבנים בוודאי אפשר לבטח.
פניה קירשנבאום: אתה גם לא תמיד יכול לציין בפני הביטוח את כל הרכוש שלך.
פניה קירשנבאום: אני לא חושבת שיש לך ברירה אחרת חוץ מביטוח פרמטרי.
יוסי גור: נכון.
יוסי גור: יש גם דברים שאי-אפשר לבטח.
יוסי גור: ציוד לחימה אי-אפשר לבטח וזה חלק גדול מהתכולה של המבנים.
יוסי גור: אנחנו עובדים בשיתוף החשב הכללי וחברת ענבל כדי להבין את המשמעויות של ביטוח כזה.
יוסי גור: בזמן הקרוב אני אציג בפני מקבלי ההחלטות במשרד הביטחון מה המשמעויות התקציביות של כזה ביטוח.
יוסי גור: כבר אפשר להגיד שהמשמעויות התקציביות זה מאות מיליוני שקלים.
יוסי גור: אני לא מאמין שזה יגיע למיליארדי שקלים אבל מאות מיליוני שקלים.
יוסי גור: יצטרכו לקבל החלטה במשרד הביטחון האם יש לזה מקורות תקציבים, על חשבון מה, או, כמו בעיריית באר-שבע, אין לזה מקורות תקציביים.
הקטור נוטס: אני גזבר רכבת ישראל ואחראי על הביטוח.
פניה קירשנבאום: אתם הגשתם פרטים?
הקטור נוטס: כן.
הקטור נוטס: אנחנו מבוטחים אבל אני רציתי להתייחס להשתתפות עצמית של ביטוח רעידות אדמה.
פניה קירשנבאום: היה לכם שם פרט מאוד מעניין.
פניה קירשנבאום: הרכבות שלכן מבוטחות רק כשהן עומדות.
פניה קירשנבאום: כל מה שנוסע ויש רעידות אדמה לא מבוטח.
הקטור נוטס: יש ביטוח חובה כלפי הנוסעים.
הקטור נוטס: אין ביטוח לרכוש שנוסע.
הקטור נוטס: רציתי להעיר שהשתתפות עצמית, גם לגבי חברות ממשלתיות וגם לגבי פרטיים, היא בדרך-כלל 10% אם אני לא טועה.
הקטור נוטס: זה מופיע בכל הפוליסות.
הקטור נוטס: אני לא רואה איך אדם יצטרך לשלם 10% במיידי כשיש לו קטסטרופה משפחתית.
הקטור נוטס: אני לא יודע מאיפה הוא יביא את ה-10% האלה כדי שחברת ה ביטוח תשלים לו את ה-90%.
הקטור נוטס: הוא לא יצליח לשקם את דירתו לגמרי.
הקטור נוטס: אני לא ראיתי מענה לנושא הזה.
פניה קירשנבאום: הם לא התייחסו לזה לגמרי.
פניה קירשנבאום: אני הזכרתי את זה.
פניה קירשנבאום: זה פן אחר לגמרי, זה נוגע למשרד השיכון, להיקף משכנתאות.
פניה קירשנבאום: היו צריכים להביא תכנית איך מתייחסים לקרקע משותפת, לבעלי בניין.
פניה קירשנבאום: איזה כלים יש לנו?
פניה קירשנבאום: איך מבטחים?
פניה קירשנבאום: מה תהיה השיטה?
פניה קירשנבאום: המצגת הזאת מתייחסת אך ורק לרכוש ציבורי.
פניה קירשנבאום: אין בכלל התייחסות לשום דבר ממה שקורה בסקטור הפרטי.
פניה קירשנבאום: לכן הסיכון שם יוצא כל-כך נמוך.
פניה קירשנבאום: לא יודעת מה להגיד לכם, אין מענה לדבר הזה.
גולן דוידי: אני עוזר מנכ"ל מע"צ.
גולן דוידי: אני רציתי להתייחס לטבלה שהוצגה בהתחלה.
גולן דוידי: לפי דעתי, הנתונים שם הם לא מלאים.
גולן דוידי: בהמשך למה שאת ציינת, לגבי הרשויות, אני אתן כמה דוגמאות.
גולן דוידי: אני מתייחס רק לכבישים ולמבני דרך.
גולן דוידי: רשויות מקומיות שיש להן גשרים, הן לא מבטחות את הגשרים האלה.
גולן דוידי: העלויות שלהם לפעמים יכולות להיות מיליונים ועשרות מיליונים.
גולן דוידי: גם אנחנו בחברה הלאומית לדרכים, כשאנחנו עושים ביטוחים, אנחנו לא מבטחים 100%, אנחנו מבטחים סכום מסוים.
גולן דוידי: למשל, יש הסבר למה לא מבטחים כבישים.
גולן דוידי: אנחנו יכולים לבטח את המחלפים, אנחנו נבטח את מבני הדרך.
גולן דוידי: הציוד שלנו מוערך ב-70 מיליארד ואפילו יותר.
גולן דוידי: אנחנו מבטחים עד לנזק של 7 מיליארד.
גולן דוידי: אם פה הוצג 123.5 מיליארד - - -
פניה קירשנבאום: אם רק אתם 7 מיליארד, אז איך אמרו שכל זה 4.7.
דוד הנהרט: 70 מיליארד דולר או שקלים?
גולן דוידי: שקלים.
גולן דוידי: 70 מיליארד שקלים זה שווי הרכוש שלנו והביטוח הוא עד לגובה של 6-7 מיליארד שקלים.
גולן דוידי: פה הוצג שהרכוש המשותף מבוטח 80%-95% מהרכוש.
גולן דוידי: זה לא ריאלי, זה לא נכון.
גולן דוידי: אני לא אומר שצריך לבטח 100%.
גולן דוידי: פה אני נכנס דווקא לסוגיה אחרת שבה צריך לשאול: מה השיטה הביטוחית?
גולן דוידי: כמו שהציג משרד הביטחון, אולי צריך ללכת לפרמטרים ולהגיד: אנחנו רוצים לבטח רק רכוש שב אמת הוא בסיכון מסוים.
גולן דוידי: עד איזה סכום אנחנו מבטחים?
גולן דוידי: אולי נבטח איזה סכום נזק ולא בהכרח את כל ה רכוש כי זה לא חייב להיות נכון.
גולן דוידי: הסיכוי שברעידת אדמה, כל המדינה תתמוטט, גם בצפון, גם במרכז, גם בדרום, הוא לא זהה.
שמואל מלכיס: אם יש לו תת ביטוח, אז גם במקרה של נזק חלקי הוא לא יכוסה על כל הנזק שייגרם לו.
שמואל מלכיס: הוא צריך לקחת את זה בחשבון.
שמואל מלכיס: אם אתה יוצר לך מראש ובהכרה מלאה תת ביטוח, אז גם בנזק חלקי תקבל פיצוי חלקי בלבד.
פניה קירשנבאום: אם הוא עושה ביטוח פרמטרי שהוא לא מתייחס לכל דבר והוא רק עושה הערכה של הנזק, אולי איכשהו.
פניה קירשנבאום: עד כמה שאני זוכרת, הכבישים היו מבוטחים בערך הנומינאלי שלהם ולא בדיוק בערך הריאלי.
גולן דוידי: הכבישים בכלל לא מבוטחים.
גולן דוידי: מבטחים רק גשרים, מחלפים ומבני דרך.
גולן דוידי: מעולם לא ביטחו כבישים כי רק עלות הביטוח של הכבישים זה יותר מ-60 מיליון בשנה וזה לא ריאלי.
גולן דוידי: הסיכוי שרעידת אדמה תסדוק כביש לאורך כמה קילומטרים – גם אם היא תסדוק את הכביש, זה עדיין לא מגיע ל-30 מיליון.
שמואל מלכיס: התסריט שהוצג כאן הוא מתייחס לרכוש של משרדי הממשלה כאילו בעת ובעונה אחת לא יקרה נזק גם לרכוש הפרטי.
שמואל מלכיס: צריך לקחת בחשבון שהפיתרון הפיננסי הוא בסך הכול פיתרון סביר, כפי שזה הוצג כאן.
שמואל מלכיס: גם התרחיש נראה תרחיש הגיוני.
שמואל מלכיס: צריך לקחת בחשבון שאם תקרה רעידת אדמה והיא תהיה בעוצמה רצינית, אז על המשאבים האלה יתחרה גם השוק הפרטי.
שמואל מלכיס: זאת אומרת, הפיתרון הפיננסי לא יפתור את המצב.
שמואל מלכיס: בסך-הכול, כדי לשקם, יצטרכו משאבים ואמצעים שרובם לא יהיו בארץ – זה תלוי כמובן בעוצמת הנזק.
שמואל מלכיס: לכן, להניח שבמקרה של שיקום, ישקמו את הנזק שנגרם למגזר הציבורי בלי שהמגזר הפרטי, שהוא הרבה יותר גדול, יתחרה על אותם משאבים ואמצעים, שקודם כל יביא לייקור גדול מאוד של האמצעים והמשאבים האלה.
שמואל מלכיס: לכן, ההצגה הנפרדת של הסצנריו הזה של מה יקרה לשוק הציבורי, הוא למעשה לא ריאלי.
שמואל מלכיס: אני גם מניח שפיתרון פיננסי הוא לא מספיק כשלעצמו.
שמואל מלכיס: יהיה צורך לייבא את רוב חומרי הגלם ואת רוב האמצעים כדי להתחיל בשיקום.
שמואל מלכיס: מה יעזרו משכנתאות לאנשים אם יהיה להם כסף והם לא יוכלו לקנות שום אמצעי או משאב כדי לשקם את הבית שלהם.
שמואל מלכיס: לכן, הסצנריו הזה, עם כל הכבוד, למרות שהוא נראה בסך הכול הגיוני, הוא לא פותר את הבעיה במקרה של רעידת אדמה.
פניה קירשנבאום: דוד, אתם מתכוונים באיזה שלב להתייחס לנזק לרכוש פרטי ואיך אתם משלמים את זה במאמצים?
דוד הנהרט: אני רק אדגיש שהמנדט של הצוות היה היערכות פיננסית וביטוחית ולא היערכות איך להביא אוהלים או לדאוג ליבוא של מלט.
פניה קירשנבאום: האם בנושא הביטוחי אתם מתייחסים לפן הפרטי?
דוד הנהרט: רק לעניין הקמפיין הפרסומי והסדרת התנאים לשיקום, לאור כל מיני קשיים רגולטוריים או תכנוניים חוקיים כפי שהוצגו בהמלצות ובהחלטות.
פניה קירשנבאום: כדי לסכם ולא למרוח כי נאמרו הרבה דברים.
פניה קירשנבאום: קודם כל, אני לא אעצור פה.
פניה קירשנבאום: אני לא חושבת שזה נכון להתייחס רק לרכוש הציבורי.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שלגבי הרכוש הציבורי הפיתרון הוא יחסית קל ופשוט ולכן גם קל היה להציג את הנושא.
פניה קירשנבאום: התסבוכת הכי גדולה תהיה בסקטור הפרטי, גם בתחום הביטוי וגם בתחום השיקומי ובכל דבר.
פניה קירשנבאום: אני אנסה להתייעץ עם אנשים מה אנחנו עושים בתחום הזה ולאן אנחנו מובילים.
פניה קירשנבאום: אני מקווה שאולי בעתיד הקרוב גם נוכל להציג פה משהו.
פניה קירשנבאום: אני עדיין מבקשת מכם לקבל רשימה של רשויות שלא דיווחו לכם וגם רכוש פרטי כמו בתי חולים בפריפריה, האם ה ם היו בתוך הסקר שלכם.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לקבל את הנתונים כדי שתהיה לי תמונה יותר ברורה .
פניה קירשנבאום: אני גם אעשה התייעצות עם אגף שוק ההון ועם חברות הביטוח ואחרי שאגבש את העמדה אולי אנחנו נתכנס פה.
פניה קירשנבאום: אני מבקשת לקבל כמובן את הצעת המחליטים במקביל למה שאתם מעבירים לממשלה כדי שנוכל לעיין.
פניה קירשנבאום: אני אעדכן את כל מי שטרח והגיע לפה.
פניה קירשנבאום: תודה על מה ש נקבל.
פניה קירשנבאום: תודה, הישיבה נעולה.
משה גפני: פניות מספר 314 עד 317 - אין רפרנט תחבורה.
משה גפני: פנייה מספר 329 - משרד הפנים, מינהל דיור ציבורי.
משה גפני: פנייה מספר 330 - אין רפרנט.
משה גפני: פנייה מספר 350 – אתיופיה מישהו יודע להסביר כאן משהו?
פניה קירשנבאום: בכוונה הם לא שולחים את הרפרנטים.
פניה קירשנבאום: הם לא רוצים להעביר כסף.
פניה קירשנבאום: זה לא מעניין אותם ולכן הם לא באים לכאן.
משה גפני: פנייה מספר 351 – רשות האוכלוסין וההגירה תפעולו של בית הדין לערערים בהתאם לתיקון חוק עובדים זרים.
קריאה: אפשר לחזור ל-330, למינהל דיור?
משה גפני: פניות מספר 357 עד 359 – בית הנשיא
קריאה: הדרישה כרגע מדברת על מספר סעיפים שחלקם סעיפים שחוזרים על עצמם כל שנה.
קריאה: אם היינו יכולים, היינו שמחים לראות אותם בספר התקציב.
משה גפני: אבל יש תקציב דו שנתי ולכן אי אפשר לראות את זה בבסיס התקציב.
קריאה: אתה מעוניין שאני אקריא ואסביר סעיף-סעיף?
משה גפני: לא להקריא אלא להסביר.
קריאה: הסעיף הראשון מתייחס לנושא של טיסות הנשיא לחוץ לארץ.
קריאה: התקציב של הנשיא הוא נמוך.
משה גפני: למה לא עושים תקציב נורמאלי?
קריאה: הסיבה שעלתה באגף התקציבים – ובצדק מבחינתם – הייתה שהם חוששים שהנשיא הבא לא היה כל כך עסוק ויביא פעילות ברמה שמביא הנשיא הנוכחית.
משה גפני: לא מאריכים את הכהונה של הנשיא הנוכחי?
קריאה: הכול תלוי בכם.
קריאה: אתם המחוקקים ולא אני.
קריאה: אני פקיד.
קריאה: אנחנו עושים מה שתגידו.
קריאה: נראה לי שחלוקת התפקידים בינינו ברורה.
קריאה: שייאמר לפרוטוקול שאין בקשה כזאת מבית הנשיא.
משה גפני: אגף התקציבים חושב שאם שמעון פרס לא יהיה הנשיא הבא אלא יהיה נשיא מינורי, הוא סתם ישתמש בכסף של הנסיעות לחוץ לארץ.
קריאה: לא אני.
קריאה: הסעיף השני מתייחס לנושא של שיפוץ דירת הנשיא.
משה גפני: זה מה שהראית לי בזמנו?
קריאה: זה מה שהתחלתי להראות לך.
קריאה: אנחנו כרגע נמצאים בהליך של בנייה מחדש אותו אמורים לסיים.
קריאה: התקציב היה מינורי והחלטנו לעשות אחת ולתמיד ולדורות הבאים.
קריאה: הסעיף השלישי הוא תגבור אבטחת הנשיא בגלל שכרגע הנשיא גר בדירה שכורה אותה צריך לאבטח.
קריאה: למעשה אנחנו עובדים היום בשלושה מוקדי אבטחה במקום במוקד אחד בשגרה, עד שיסתיימו השיפוצים בעוד חודשיים ואז נחזור לשגרה.
קריאה: מן הסתם יש לזה תקורות שאי אפשר לצפות אותן מראש.
קריאה: כל יתר הדברים הם דברים בסיסיים שחוזרים על עצמם כל שנה והם לא בבסיס התקציב.
קריאה: אלה דברים שחייבים להעביר אותם.
קריאה: זה טכני לחלוטין.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 357 עד 359 – פה אחד הפניות אשרו
משה גפני: פנייה מספר 361 - טיפול במעיין של בית הדין בחיפה.
משה גפני: מי נמצא כאן מאגף התקציבים?
קריאה: אני מהנהלת בתי הדין.
משה גפני: אני אאפשר לך אבל אני רוצה לדעת קודם מי נמצא מאגף התקציבים.
משה גפני: מי הסגן שאחראי על בתי הדין?
קריאה: מאיר בינג.
משה גפני: איפה הוא?
קריאה: לא נמצא כאן.
פניה קירשנבאום: אמרתי לך, הם לא רוצים להעביר.
קריאה: יש להם היום איזו פעילות.
פניה קירשנבאום: הם לא יודעים שביום שלישי יש העברות?
משה גפני: אמרו לי שבית הדין הרבני בחיפה נמצא על מעיין נובע.
משה גפני: אנשים באים לבית הדין, חלק באים בגלל החוק וחלק באים בגלל שהם רוצים לבוא, ומדינת ישראל מקדמת אותם שם במי מעיין.
משה גפני: אגף התקציבים עכשיו נוסע לפעילות?
פניה קירשנבאום: מה זה מי מעיין?
קריאה: המבנה נמצא קרוב לחוף הים.
קריאה: ברבות השנים ייבשו שם את החוף.
קריאה: בית הדין בחיפה אמור לעבור למשכנו החדש.
קריאה: במשך השנים האנגלים והתורכים ייבשו חלק מהחוף ובנו עליו.
קריאה: לאחר שהתחילו לבצע שיפוצים שם, התגלה שיש נביעה, שהמים כנראה חודרים מלמטה ומגיעים ממש לגובה של מקווה.
שכיב מוראד שנאן: מים מתוקים או מלוחים?
קריאה: כנראה מי ים.
קריאה: לא יודע לומר לך.
מגלי והבה: אפשר לטבול שם?
משה גפני: אם מישהו בא להתגרש בבית הדין, הוא טובל שם?
קריאה: טובל ושרץ בידו.
משה גפני: אתם מדברים ברצינות?
משה גפני: זה המצב שם?
קריאה: זה המצב כרגע ואנחנו צריכים לטפל בנושא הזה.
קריאה: לצורך כך צריך משאבים.
פניה קירשנבאום: צריך פשוט להעביר את המקום משם.
קריאה: להעביר את המקום משם, זה אומר מיליונים.
קריאה: יש כאן טיפול שאפשר לעשות.
פניה קירשנבאום: אתם הולכים לאטום את הנביעה הזאת?
קריאה: לא לאטום, אבל יש אנשים מקצועיים שיודעים לטפל בבעיה כזאת.
פניה קירשנבאום: אם המים לא יצאו שם, הם יצאו במקום אחר.
קריאה: יש משאבות.
משה גפני: היה כאן הרפרנט של משרד האוצר ושאלתי אותו אם בבתי הדין הכול בסדר.
משה גפני: הוא אמר לי שהכל בסדר.
קריאה: בעיקרון זה בסדר.
פניה קירשנבאום: היה צריך להיות רפרנט התשתיות כי כאן יש מקור מים.
משה גפני: אני בשבוע הבא מביא לכאן את הנהלת בתי הדין.
משה גפני: אני לא יכול לשמוע שאומרים לי שהכל בסדר כשיושבים אצלי בחדר.
משה גפני: בשבוע שעבר אצלי בחדר הנהלת בתי הדין נתנה לי רשימה ובאה אלי בטענות כי הכול לא בסדר.
משה גפני: המקום היחיד שאמרו שבסדר, זה בית הדין בבאר שבע.
קריאה: דיברתי נקודתית על המקום הזה.
קריאה: ודאי שאנחנו צריכים עוד הרבה תקציבים.
משה גפני: אז למה אתה לא אומר את זה?
משה גפני: כולם מפחדים מאגף התקציבים.
קריאה: אנחנו רוצים השוואת תקציבים לבתי המשפט.
קריאה: אגב, אמרנו את זה גם בעבר.
קריאה: אני אתן לך גם דוגמה.
קריאה: לגבי מחשוב.
קריאה: בבתי המשפט משקיעים עשרות מיליוני שקלים במחשוב חדש ובבתי הדין אנחנו צריכים לעבור ממש עינויים כדי לקבל קמצוץ לטובת המחשוב.
משה גפני: מה המשמעות שאתם לא משוכללים בעניין של המחשבים?
קריאה: המשמעות היא שהקהל לא מקבל שירות.
קריאה: לכן אנחנו צריכים את התקציבים האלה גם בצד הפיזי, לשפר את הדיור כדי לתת שירות טוב לציבור, וכמובן גם את המחשוב.
קריאה: יש לנו כאן איזושהי העברה ממשרד הרווחה לטובת עובדות סוציאליות שגם את זה צריך לאשר.
קריאה: יחידות סיוע.
קריאה: עכשיו הן עובדות במספר בתי דין.
קריאה: הכניסה היא מדורגת.
קריאה: יצאו למכרזים ויש בתי דין שכבר עובדות בהם עובדות סוציאליות, פסיכולוגים ועוד עובדים מקצועיים
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 361 – פה אחד הפנייה אושרה
משה גפני: אל תפחדו להגיד את הדברים האמיתיים.
קריאה: זה אמיתי.
קריאה: אמרנו את זה וכולם יודעים שזה כך.
משה גפני: פניות מספר 366 ו-367 – תקציב הביטחון מה זה חצי מיליארד שקלים?
רועי כפיר: הפנייה הזאת נועדה לתקצב כ-484 מיליון שקלים לתקציב הביטחון בהתאם להחלטת הממשלה מה-8 בינואר, החלטה 4088, שקבעה את גג תקציב הביטחון לשנת 2012.
משה גפני: התנהל דיון עם משרד הביטחון לגבי נעלי בריל.
משה גפני: משרד הביטחון מתעקש ובמפעל יש סכנה לעובדים.
משה גפני: אתה יודע לומר משהו בעניין הזה?
משה גפני: אני אבדוק השבוע את התשובות לגבי נעלי בריל ונביא את זה בשבוע הבא.
משה גפני: מה זה חצי מיליארד שקלים?
משה גפני: מה זאת אומרת בהתאם להחלטת ממשלה?
משה גפני: יש החלטת ממשלה להגדיל את תקציב הביטחון?
משה גפני: יש החלטת ממשלה להגדיל בהרבה יותר ולכן למה אתם מביאים רק חצי מיליארד שקלים?
רועי כפיר: יש החלטת ממשלה.
רועי כפיר: חלק מהסכומים בהחלטת הממשלה מותנים בפעולות שונות של משרד הביטחון.
רועי כפיר: לדוגמה, פעולות שקשורות לשקיפות תקציבית, בקרה על שכר וכולי.
רועי כפיר: חלק מהסכומים אינם מותנים או מותנים בפעולות שכבר בוצעו.
משה גפני: עבור מה חצי מיליארד השקלים?
רועי כפיר: הסכום הזה הוא עבור חלק מהפעולות שכבר בוצעו.
משה גפני: השבוע אני אברר מה קרה עם נעלי בריל כי לפי מה שאני שומע, העניין לא מתקדם.
משה גפני: צריך להתחשב בוועדת הכספים.
משה גפני: יש בקשה לפתור את הבעיה הזאת.
משה גפני: פניות מספר 368 עד 370 – המשרד להגנת הסביבה
שירלי ברנע: שלום, שירלי ברנע, המשרד להגנת הסביבה.
שירלי ברנע: הפנייה נועדה לתקצב כמה נושאים.
שירלי ברנע: נושא משמעותי, העברת תקציבים ממשרד האוצר לשיקום הכרמל.
שירלי ברנע: זה לא כתוב בדברי ההסבר אבל זה מופיע בפנייה.
משה גפני: כן, השר אמר לי את זה אתמול אבל למה זה לא כתוב?
שירלי ברנע: זה כתוב בפנייה של רשות הטבע והגנים שכפופה למשרד להגנת הסביבה.
משה גפני: יש פנייה אחרת.
שירלי ברנע: נכון, אבל גם בתקציב של המשרד להגנת הסביבה.
משה גפני: גם בפנייה הזאת?
שירלי ברנע: כן, גם בפנייה הזאת.
משה גפני: כמה כסף יש בפנייה הזאת?
שירלי ברנע: למשרד שלנו 2.5 מיליון ולרשות הטבע והגנים משהו כמו 14 מיליון שקלים לשנת 2012.
שירלי ברנע: נושא נוסף שמתוקצב כאן, 35 מיליון שקלים לחברת פארק אריאל שרון, לפיתוח הפארק.
שירלי ברנע: גם זה לפי סיכום עם אגף התקציבים.
משה גפני: מה הולכים לעשות עם זה?
שירלי ברנע: אני לא בקיאה בפרטים אבל הם מפתחים שם את הפארק.
שירלי ברנע: עושים שם הדרכות.
שירלי ברנע: יש שם מרכז מבקרים.
שירלי ברנע: נושא נוסף הוא מיליון שקלים לטיפול במצוק החופי, לפי סיכום עם אגף התקציבים.
משה גפני: מיליון שקלים יספיקו?
שירלי ברנע: זה רק לנושא של התסקיר, התכנון, איך משקמים את המצוק החופי.
שירלי ברנע: זה לא לשיקום עצמו.
שירלי ברנע: על פי החלטת הממשלה, מינהל מקרקעי ישראל אמור להקצות שם משהו כמו, אם אני לא טועה, 500 מיליון שקלים.
משה גפני: אתם מבקשים עכשיו מיליון שקלים.
שירלי ברנע: מיליון שקלים להכנת תסקירים ולייעוץ להכנה לנושא הזה.
שירלי ברנע: הנושא הנוסף שמתוקצב כאן הוא 15 מיליון שקלים עבור פיתוח פארק נחל באר שבע בהתאם להחלטת הממשלה.
משה גפני: מה זה נחל הקישון?
שירלי ברנע: זה תקציב קטן של 183 אלפי שקלים.
שירלי ברנע: אלה דמי השתתפות מרשות המים בתקציב הנחל.
שירלי ברנע: כל שנה הם מעבירים לנו את הסכומים האלה.
שירלי ברנע: אנחנו מרכזים את התשלום לרשות הנחל, לתקציב השנתי השוטף, שזה התקורות והשכר.
משה גפני: זאת תוספת שהאוצר נותן מהרזרבה הכללית.
שירלי ברנע: כן, מהרזרבה הכללית.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 368 עד 370 – פה אחד הפניות אושרו
טמיר כהן: רק תזכורת.
טמיר כהן: לפני שבועיים ביקשנו פירוט לשיקום הנחל.
שירלי ברנע: תוך יומיים היא אצלכם.
טמיר כהן: אנחנו מזכירים את זה כאן.
משה גפני: פנייה מספר 371 – משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מאתיים תלמידות ערביות במערכת החינוך המקצועי.
משה גפני: אגף התקציבים נגד הערבים.
שכיב מוראד שנאן: אנחנו יכולים לאשר את 371 בלי אגף התקציבים.
משה גפני: פניות מספר 372 ו-373 -
אסף וסרצוג: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב המשרד להגנת העורף בסך של עשרה מיליון שקלים לטובת פעילות שוטפת של המשרד.
אסף וסרצוג: בעיקר אבטחת המשרד, יועצים חיצוניים, נסיעות לחוץ לארץ, תחזוקה, תפעול ותחזוקה.
מגלי והבה: אבל השר יצא לסין.
אסף וסרצוג: המשרד עדיין פועל.
אסף וסרצוג: למיטב ידיעתי הוא עדיין לא יצא, אבל המשרד פועל.
משה גפני: השר כאן עד אמצע אוגוסט.
משה גפני: שלשום שאלתי אותו.
משה גפני: אגב, הסיפור של דליה נמצא אצל מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
מגלי והבה: ב-2 ביולי.
משה גפני: יכול להיות שאני אלך לשם.
משה גפני: פניות מספר 372 ו-373 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: פנייה מספר 374 – הרבנות הראשית