GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדי ברנדר: אנחנו פשוט אוספים את הנתונים.
עדי ברנדר: הנתונים הם רובם נתונים שמפורסמים כשההחלטות מתקבלות, רובם נמצאים ואנחנו פשוט אוספים אותם.
עדי ברנדר: זה משהו שהתחלנו עם חוק ההסדרים, מי שזוכר, בשנת 2003, עם תוכנית הייצוב של אז, שהיו בה 400 סעיפים.
עדי ברנדר: פשוט אספנו, כימתנו את כל הסעיפים האלה ומאז אנחנו ממשיכים לעקוב.
עדי ברנדר: זה נותן תמונה של הטייס.
עדי ברנדר: כמובן שיש פורמלית את המספרים שנמצאים במשרד האוצר, זה התפקיד שלהם.
משה גפני: אז למה אייל אפשטיין אומר שהוא לא יכול להביא את הטייס לפה לפני שהוא לא מביא את התקציב לממשלה?
עדי ברנדר: אם אני מבין נכון את מה שאייל אומר, הוא לא התייחס לאספקט הטכני.
משה גפני: הכול פה טכני.
משה גפני: אנחנו מדברים רק על עובדות, לא מדברים פה אידאולוגיה היום.
עדי ברנדר: לא, אבל ההבדל בין אייל לביני זה שאייל מחויב לתהליך בתוך הממשלה.
עדי ברנדר: יש לו מערכת, יש לו שר, שצריך להגיש לממשלה תקציב.
עדי ברנדר: אנחנו עושים את זה כגוף אנליטי שיושב מבחוץ ומפרסם ניתוחים, ולנו אין את אותה מחויבות פורמלית, ולכן אנחנו מפרסמים את הנתונים לציבור.
עדי ברנדר: אני אומר, שדבר ראשון זה אפשרי.
עדי ברנדר: שנית, בקשר לחלק מהנתונים שהוזכרו פה, אני רוצה להגיד שאנחנו על תקציב 2013, על הבעייתיות של ההתחייבויות שמצטברות שם, הצבענו כבר בעת אישור תקציב 2012-2011, ובוודאי בסוף שנת 2011, בנובמבר, שפרסמנו את הסקירה, הצבענו על צבר ההתחייבויות.
עדי ברנדר: על אחת כמה וכמה בפרסום הנוסף שלנו בפברואר אחרי החלטת הממשלה, הצבענו על הבעייתיות שמצטברת.
עדי ברנדר: כלומר, הנתונים האלה קיימים, הם פורסמו לציבור.
עדי ברנדר: ושוב, אני רוצה להדגיש, את הנתונים יש לנו בשיתוף פעולה מלא עם משרד האוצר.
עדי ברנדר: לאורך כל השנים לא נתקלנו במצבים שבהם לא העבירו לנו את הנתונים, את הניתוחים שהיינו צריכים, ולכן הנתונים מבחינתנו זמינים, וטוב שכך.
עדי ברנדר: אנחנו חושבים שהדיון הציבורי צריך להתבסס על הנתונים.
משה גפני: ד"ר רוברטו נתנזון.
רוברטו נתנזון: רובי נתנזון, כן.
משה גפני: מה התפקיד של אדוני?
רוברטו נתנזון: אני כלכלן, מנהל מרכז מאקרו לכלכלה מדינית, ואנחנו בעצם מספקים מידע למקבלי החלטות ועובדים לצידם בתהליך של קבלת החלטות בתקציב המדינה ובתחומים נוספים.
רוברטו נתנזון: הדרישה כאן לקבל מידע על איך בעצם בנוי הטייס האוטומטי היא לא כל כך טריוויאלית, מכיוון שמשם נגזר כל שאר הצעדים שהאוצר, במסגרת הצעת התקציב לשנה הקרובה בשנים עברו, מציע לבצע גם בתחום הגזרות למיניהם שנובעים מאותם טייסים אוטומטיים או אותן הערכות לגבי הגרעון.
רוברטו נתנזון: לכן הדיון הזה כל כך חשוב.
רוברטו נתנזון: אני רוצה לציין את הנקודה הזאת, זה לא רק דיון טכני אלא גם דיון מהותי שממנו נובעים גם כל שאר הצעדים שהממשלה או האוצר מציע לבצע.
רוברטו נתנזון: וכאשר מדברים על הערכת הגרעון בצד ההכנסות וגם בצד ההוצאות, חייבים לציין, וזאת הדרישה כאן, לפרק את ההנחות, איך זה בנוי מבחינת למשל הכנסות ממיסים ישירים.
רוברטו נתנזון: כלומר, איך התנהלו ההכנסות ממיסים ישירים במהלך התקופה האחרונה כך שהגרעון הגיע ל-X או Y, איך זה יתנהל בהמשך.
רוברטו נתנזון: המיסים הישירים האלה, איך הם מתחלקים מבחינת קבוצות האוכלוסייה למיניהם.
רוברטו נתנזון: איך זה מתחלק גם בין מס ישיר לחברות, בין מס ישיר ליחידים לדוגמה, ואלה הנחות מאוד חשובות שחייבים לתת עליהן את הדעת.
רוברטו נתנזון: מיסים עקיפים.
רוברטו נתנזון: איך המיסים האלה פועלים ומתחלקים?
רוברטו נתנזון: ומה ההנחות לגבי המס העקיף?
רוברטו נתנזון: אני רוצה לומר שהמע"מ למשל עלה ב-2008 בתוקף תוכנית החירום, והבטיחו גם להוריד אותו אז הוא הורד בחצי אחוז, אבל עוד נותרו שם - - -
משה גפני: הוא אמור לרדת בעוד חצי אחוז.
רוברטו נתנזון: כן, אמור, אבל הוא לא ירד.
משה גפני: הוא אמור לרדת ב-1 בינואר 2013 בחצי אחוז.
אייל אפשטיין: - - -
משה גפני: למה אתם מתווכחים אתי?
משה גפני: אני בוועדת הכספים אישרתי את אי ביטול או אי ההפחתה - - -
ציון פיניאן: ביטול הביטול.
משה גפני: אבל הגשתי על זה רוויזיה ולכן החצי אחוז הזה ירד.
אייל אפשטיין: טוב לדעת.
משה גפני: כן, ויש לזה כסף.
משה גפני: אפשר לקחת את זה מתלמידי הישיבות, מה שמאיר בינג עשה.
משה גפני: כמה מיליארדים.
רוברטו נתנזון: כן, בשעה טובה אולי, כי אנחנו יודעים שמיסים עקיפים הם במהותם רגרסיביים ופוגעים בשכבות החלשות במיוחד.
רוברטו נתנזון: הנחות נוספות לגבי אגרות למיניהן, כמובן ארנונות.
רוברטו נתנזון: הנושא של ביטוח לאומי, גם כאן יש מקור הכנסה או שיפוי, יחסי גומלין בין האוצר לביטוח הלאומי שהם מרכיב אדיר בהוצאה וגם בחישוב אותו גרעון.
רוברטו נתנזון: לכן כל הדיון לבדוק את הדברים האלה יותר לעומק ומשם לגזור אחר כך מה באמת צריך לעשות, אבל קודם לבחון את המרכיבים האלה.
רוברטו נתנזון: על זה הייתי מציע שצריך להתקיים הדיון כי זה הדיון העקרוני, האמיתי, ואם יתברר שעדיין נשאר איזשהו גרעון או יש איזושהי חריגה – אולי לטובה, אפשר גם להיות מופתע לטובה – משם להתחיל את הדיון לגבי כל שאר הצעדים שמתחייבים מתהליך קבלת החלטות בתקציב המדינה.
עמי צדיק: רק הערה קטנה.
עמי צדיק: המידע הזה מאוד חשוב גם למשק בכלל, לגורמים שונים במשק, גם למשקי בית וגם לארגונים הכלכליים, שבחלקם יושבים פה, ולכן העדרו מגביר את אי הוודאות.
עמי צדיק: עוד משפט אחד.
עמי צדיק: ה-OECD ממליץ להקים מועצה פיסקלית שתגביר את הפיקוח על משרדי האוצר במדינות המפותחות ותהפוך את כל הדיון הזה לשקוף יותר.
משה גפני: מה שחברי הכנסת מבקשים, הם מבקשים את הדבר הכי לגיטימי, הכי פשוט.
משה גפני: יתקיים הוויכוח האידאולוגי, כמו שאמרנו, והוויכוח הזה יוחרף בתקציב 2013, גם בגלל העלאות מחירים, גם בגלל, אני לא רוצה להגיד את המלה מחאה חברתית, בגלל שזה כבר גם הפך להיות משהו כזה ש - - -
ציון פיניאן: מחאה פוליטית.
משה גפני: כן, יש כאלה שאומרים מחאה כזו, יש כאלה שאומרים מחאה כזאת.
משה גפני: אני חושב אבל שהמחאה בעיקרון, אני לא מדבר על מחאה ספציפית, המחאה היא נכונה.
משה גפני: יש מצב שבו יש העלאת מחירים, מאוד קשה, מאוד אכזרית, גם בנושא של מחירי המזון, גם בדלק, גם במים, בחשמל, בכל הדברים האלה, הדברים הבסיסיים ביותר.
משה גפני: הדיור שלא נפתר שום דבר חוץ מכל מיני חוקים הזויים שמביאים לנו פה.
משה גפני: אין פתרון לבעיות האמיתיות.
משה גפני: אם אנחנו מסתכלים על הקדנציה הנוכחית, אז אנחנו יכולים להגיד שהקדנציה הנוכחית לא עשתה גזרות חדשות – הקדנציה הקודמת עשתה גזרות, גזרות קשות, אפילו לפני זה – אבל לא הבאנו פתרון, איזו בשורה, ושוב, בגלל שבאתם עם תחזיות מאוד קשות, שאנחנו רוצים לדעת אותן ולהחליט.
משה גפני: אני נגד פריצת המסגרת.
משה גפני: אני חושב שבמצב הכלכלי שאנחנו נמצאים, במצב הכלכלי העולמי, אנחנו צריכים להתנהג מאוד בזהירות.
משה גפני: אבל להתנהג בזהירות, אנחנו צריכים לדעת את הנתונים.
משה גפני: אנחנו צריכים אז לנהל את הוויכוח ממי לוקחים כאשר יש גרעון וכמה.
משה גפני: הטייס האוטומטי זה לא שאתה חורג מסדרי מנהל תקינים, זה לא שאתה אומר לשר האוצר: זאת הצעת התקציב שאנחנו מדברים עליה.
משה גפני: אתה תבוא לשר האוצר לפני שאתה מגיע לכאן, אין ויכוח.
משה גפני: אתה בא לממשלה לפני שאתה מגיע למליאת הכנסת ולוועדת הכספים.
משה גפני: אבל אנחנו רוצים נתון, אנחנו רוצים להיערך לעניין הזה.
משה גפני: טייס אוטומטי הוא לא סוד, טייס אוטומטי הוא נתון שנמצא אצלכם.
משה גפני: אתם עושים את החישובים איך מגיעים לעניין הזה, ואיך אנחנו בונים את התקציב ואיך מביאים אותו לממשלה.
משה גפני: אבל קודם כול, הטייס האוטומטי, את הנתונים העובדתיים.
משה גפני: זכותי המלאה כחבר כנסת, אני לא מדבר כוועדת הכספים, לבקש מהממשלה איך בנוי הטייס האוטומטי, איך נעשית התחזית על-ידי אנשי המקצוע, הגורמים המקצועיים באגף התקציבים, בעיקר באגף המאקרו.
משה גפני: לפי דעתי הגעת לכאן עם מחשבה שיש דברים שאתה לא יכול לתת, אתה יכול לתת הכול.
אייל אפשטיין: אבל אנחנו נותנים הכול.
אייל אפשטיין: כל מה שאני אומר, שלפני שהצגנו את הניתוחים לוועדת הכספים, מן הראוי שנציג לממשלה.
משה גפני: לא את זה אנחנו מבקשים.
אייל אפשטיין: זה אותו דבר, זה להציג את הנתונים.
אייל אפשטיין: אתה מבקש שנציג את הנתונים בוועדת הכספים לפני שהצגנו אותם בממשלה.
אייל אפשטיין: אבל עוד לא הגענו לממשלה.
משה גפני: לא, אבל אנחנו מתווכחים על משהו אחר לגמרי.
משה גפני: כשאתה מביא תקציב לשר האוצר לפני שאתה מגיע לממשלה, או כשאתה מגיע לראש הממשלה ומגיע לממשלה עצמה, אתה מגיע עם תקציב בנוי, אומנם לא בפרטים, שהוא נובע בין היתר מהתחזיות, מההכנסות, מהצמיחה, מהטייס האוטומטי, מכל הדברים האלה, אבל אתה בא כבר עם תוכנית.
משה גפני: אנחנו לא מבקשים תוכנית, עם תוכנית תלך לממשלה קודם, אני לא רוצה לשבש את סדרי המנהל, אני רק מבקש את העובדות.
משה גפני: תגיד את העובדות, אנחנו רוצים לקיים גם דיון מקדים, היות ואנחנו לא סומכים על הממשלה בדיונים האלה.
משה גפני: יש שרים טובים מאוד, יש שרים רעים מאוד, אני לא אגיד שמות בחודש תמוז.
קריאה: בחודש אב.
משה גפני: בחודש אב, אבל הממשלה לא מקיימת דיון.
משה גפני: עם כל הכבוד, היא מקיימת דיון מאקרו, שרוב השרים לא יודעים את הפרטים, מטבע הדברים.
משה גפני: אני מניח שאם כל אחד מאתנו יהיה שר, הוא גם ייכנס לשבלונה הזאת, מטבע הדברים.
משה גפני: הכנסת בנויה אחרת, התפקיד שלה זה לפקח על עבודת הממשלה.
משה גפני: אנחנו צריכים לפקח על העבודה שלכם, על העבודה של השרים, אנחנו צריכים להיכנס לפרטים.
משה גפני: אנחנו, אמרתי קודם, לא יושבים לילה אחד וצריכים להצביע בעד, נגד או להימנע, זה לא עובד פה ככה.
משה גפני: ובסופו של דבר הדיונים בוועדת הכספים הם מקצועיים וענייניים, אף על פי שבסוף ההצבעה היא קואליציה ואופוזיציה בגלל שזה תקציב, אבל עד ההצבעה הדיונים הם אמיתיים, הם לא דיוני סרק, הם דיונים שנכנסים לכל הפרטים.
משה גפני: באה שלי יחימוביץ, יושבת-ראש האופוזיציה, היא לא יושבת פה בתור יושבת-ראש האופוזיציה אלא בתור חברה ותיקה בוועדת הכספים שיש לה עמדה.
משה גפני: היא רוצה להביע את העמדה שלה, אבל היא לא רוצה לעשות שטויות ולהגיד: אני מביעה עמדה כזאת, והיא אומרת תחזיות שהן לא מדויקות.
משה גפני: היא רוצה את התחזיות המדויקות, ולא לקרוא את זה בעיתון אלא לשמוע את זה כאן, לשמוע מכם, אנשי המקצוע.
אייל אפשטיין: קודם כול, לעיתונים לא היית מאמין, כי יש שם אי דיוקים.
משה גפני: בעיתונים?
אייל אפשטיין: ודאי, כל הזמן יש אי דיוקים.
ציון פיניאן: חוץ מהתאריך שום דבר לא - - -
משה גפני: לכן היא אומרת: תיתן לי.
אייל אפשטיין: תחזית ההכנסות לשנת 2013 עדיין לא גובשה באופן סופי.
אייל אפשטיין: ברגע שהיא תגובש באופן סופי במנותק מחוק התקציב, אנחנו נשמח להגיע ולהציג את זה פה.
משה גפני: תחשוב על הדבר הזה.
משה גפני: אנחנו מבקשים את כל הנתונים האלה, אנחנו רוצים לקיים דיון מוקדם.
ציון פיניאן: יש לי עוד בקשה.
ציון פיניאן: מה הערכת הנזק שגרמו כל תנועות המחאה?
אייל אפשטיין: אני לא מבין את השאלה הזאת.
ציון פיניאן: בחוסר הכנסה למדינה.
שי חרמש: אל תגיד "נזק" כי זה קביעת עמדה, תגיד האפקט של המחאה על התקציב.
ציון פיניאן: שמע, כשאני אדבר על החקלאות אני אענה לך.
שי חרמש: לא, אני שואל: מה אפקט המחאה על התקציב?
שי חרמש: מי אמר שזה נזק?
משה גפני: אתה דיברת על החקלאות?
ציון פיניאן: גם על החקלאות.
שי חרמש: אולי זה לא נזק.
ציון פיניאן: אנחנו נחזיר את הנושא החקלאי לכאן.
שי חרמש: אין בעיה, הוא תמיד כאן, אתה יודע.
משה גפני: מגלי, אתה רצית להוסיף?
מגלי והבה: אל"ף, אדוני היושב-ראש, שמחתי על הדיון ונהניתי מהדברים.
מגלי והבה: לא היה צריך לחכות להצעה לסדר-יום בשביל לדון על דברים מסוג זה.
מגלי והבה: יכול להיות שצריך – הערה לנו כוועדת הכספים – להכניס לתוכנית העבודה שלנו את כל הנושאים שעלו כאן, כי זה עונה על השאלות שלך אז לא היית צריך לשאול, וזה היה מחייב כרשות מפקחת את הממשלה להציג לך את הסוגיות השונות.
מגלי והבה: אני הייתי גם מוסיף דבר שהוא לא פחות חשוב: ביצוע מול תכנון.
מגלי והבה: אחת הסוגיות שאנחנו נתקלים בה בוועדת הכספים, ונמצא פה סגן הממונה על התקציבים, שאנחנו מגיעים כבר לסוף השנה, הרבה מן התקציבים שהצבענו עליהם וקיימים, לא מבוצעים, לא מיושמים.
מגלי והבה: בסוף נגיע לסוף השנה ויתחילו הישיבות המרתוניות להעביר את המיליונים.
ציון פיניאן: אתה מתכוון נכון לעכשיו.
מגלי והבה: נכון לעכשיו.
ציון פיניאן: מחצית השנה.
מגלי והבה: להעביר ממקום למקום, ואז אותם סקטורים שלנו חשוב שהתקציבים שלהם כן יבוצעו ויקוימו, הדברים ייראו אחרת, ולא נצטרך כל הזמן ללכת בדרך שאנחנו כל הזמן רודפים אחרי האוצר.
מגלי והבה: מבחינתו ברגע שהוא העביר את התקציב שלו והצבענו על התקציב, הוא ממשיך להיות השליט במדיניות במשרדי הממשלה השונים.
מגלי והבה: ואנחנו רואים שזו אחת השיטות, דרך אגב, שלא כתובות באף סעיף תקציבי, איך הוא שומר אצלו על מה שהוא לא רוצה להוציא בפועל, ולכן זה לא מתקיים.
מגלי והבה: ואנחנו רואים את זה – כמי שיושב בוועדה הזאת הרבה זמן – גם בביצוע, ביישום התקציב.
מגלי והבה: וזה צריך להיות חלק מהשגרה שלנו, גם הנושא הזה.
משה גפני: אני לא מקבל את זה, אבל לא משנה.
מגלי והבה: אני מודה לחברי שהעלו את הסוגיה, וגם בסוגיה של ביצוע מול יישום.
משה גפני: אני מסכם את הדיון, גם אפשר להניח על שולחן הכנסת את המסקנות של הדיון המהיר.
משה גפני: המסקנה של ועדת הכספים היא שאנחנו מקבלים את הבקשה הזאת של חברי הכנסת שהציעו.
משה גפני: אנחנו מבקשים מהממשלה להביא לנו, מבלי קשר לעניין הזה של אישור התקציב בממשלה, אלא את הנתונים שחייבים גם על-פי חוק להביא ואת זה באמת אתם מביאים, אלא גם את הפירוט של דברים שלהערכתנו אין בזה שום מניעה, זה כלי עבודה של ועדת כספים שצריך לקבל אותה, בכל הפירוט של הדברים שנאמרו כאן.
משה גפני: אנחנו מבקשים לקבל את הנתונים, איך מתבצעת גם התחזית, כל הדברים שפורטו, אנחנו מבקשים שאתם תיתנו לנו.
משה גפני: אנחנו נניח את המסקנות הללו על שולחן הכנסת, ואנחנו מבקשים את הביצוע הזה.
פניה קירשנבאום: צהריים טובים לכולם.
פניה קירשנבאום: ביקשתי לזמן היום את ועדת המשנה לנושא רעידות אדמה כדי להמשיך בסקירה ובקבלת החלטות.
פניה קירשנבאום: אני רוצה להזכיר שבפעם האחרונה דיברנו על-כך שהאוצר צריך לעשות סקירה של נכסים: משרדים, כל מה שאמור להיות מבוטח, לפלח את השוק של הדיור הפרטי והדיור הציבורי.
פניה קירשנבאום: הם הבטיחו שזה יהיה מוכן.
פניה קירשנבאום: לדעתי זה היה אמור להיות במאי אבל לא נתווכח על התאריך.
פניה קירשנבאום: האוצר ייתן היום סקירה ולאחר המצגת אני בטוחה שלכולנו יהיה מה להגיד.
פניה קירשנבאום: לי בטוח יש מה להגיד.
פניה קירשנבאום: בבקשה, אדוני.
דוד הנהרט: שמי דוד ואני מאגף החשב הכללי.
דוד הנהרט: נפגשנו לאחרונה בדיון הקודם במרץ.
דוד הנהרט: כפי שנתבקשנו, באנו לעדכן את הפרטים והכנו מצגת, כפי שהוצגה בוועדת השרים המיוחדת לעניין היערכות לרעידות אדמה, בראשותו של חבר הכנסת בני בגין.
דוד הנהרט: למעשה כעת אנחנו מעדכנים את ועדת המשנה לענייני הביטוח.
דוד הנהרט: (מוצגת מצגת) להזכירכם, למי שלא מכיר ולא זוכר, בסוף חודש אפריל 2011 עברה החלטת ממשלה.
דוד הנהרט: אחד מהחלקים העיקריים של החלטת הממשלה היה למנות צוות בין-משרדי בראשות החשבת הכללית במשרד האוצר, לבחון את ההיערכות הביטוחית והפיננסית לרעידות אדמה.
דוד הנהרט: אגב, החלטת הממשלה הגיעה ביוזמתנו, כמובן.
דוד הנהרט: אנחנו רואים חשיבות גדולה בהיערכות הזאת.
דוד הנהרט: למעשה ההחלטה נתנה מנדט לצוות לבחון ולראות כיצד ניתן להיערך לאירוע קטסטרופה כגון רעידת אדמה.
דוד הנהרט: הצוות פעל במשך כשנה באמצעות חמישה צוותי משנה.
דוד הנהרט: נעשתה עבודה יסודית ומקיפה עם נציגים מכלל משרדי הממשלה, נציגים מבנק ישראל, מחברות ביטוח.
דוד הנהרט: למעשה קיימנו דיונים פנימיים.
פניה קירשנבאום: אחר-כך תיתן סקירה לגבי גופי המשנה?
דוד הנהרט: כן, בשקופית הבאה.
דוד הנהרט: למעשה, בכדי להביא תוצר איכותי ככל שניתן - נכון שלחץ הזמן הוא גבוה אבל ניסינו לעמוד ככל שניתן בזמנים ובאמת להפיק מוצר מהיר.
דוד הנהרט: חשוב לזכור שזה נושא מורכב וזאת הפעם הראשונה שעושים אותו.
דוד הנהרט: מי שלא יודע, עד לאותה עבודת צוות לא היתה תמונת מצב מעודכנת של מצב הנכסים ומצב הכיסוי הביטוחי.
דוד הנהרט: אני חייב לומר שגם לאחר עבודת הצוות אין עדיין תמונה אבל התמונה יותר ברורה מאשר לפני כן.
דוד הנהרט: היו 5 צוותי משנה.
דוד הנהרט: צוות ראשון בראשות החשב הכללי.
דוד הנהרט: זה צוות לאיסוף מאגר נתונים.
דוד הנהרט: כפי שאמרתי, התמונה לא היתה ידועה לפני כן.
דוד הנהרט: הצוות הזה, למעשה, עסק בעיקר במיפוי הנתונים.
דוד הנהרט: שני נתונים עיקריים שנופו זה כמות הנכסים ושווי, ככל שניתן, והשני זה הכיסוי הביטוחי.
דוד הנהרט: הצוות שני זה צוות הערכת עלויות כינון.
דוד הנהרט: להעריך מה יהיו העלויות של שיקום הנכסים בקרות אירוע.
דוד הנהרט: הצוות השלישי זה צוות בראשות שוק ההון, לתת סטנדרט ביטוח לנכסים.
דוד הנהרט: הצוות הרביעי הוא בראשות בנק ישראל.
דוד הנהרט: זה צוות שבא להתמודד עם מצב שבו יהיה כשל שוק או משבר רציני בהזרמת משכנתאות ביום הדין, או נכון יותר, לאחר יום הדין.
דוד הנהרט: צוות חמישי, צוות בראשות נציגי אגף החשב הכללי מבחינת כלים פיננסיים להיערכות ביטוחית.
דוד הנהרט: ב בהמשך ארחיב לגבי כל אחד מהצוותים.
דוד הנהרט: צוות מאגר נתונים: כפי שאמרתי, הצוות ערך שאלון ביטוחי בקרב גופים ציבוריים.
דוד הנהרט: השאלון נערך בשיתוף מלא עם אגף שוק ההון במשרד האוצר.
דוד הנהרט: הוא כלל את שווי הנכסים, או יותר נכון מיפוי או בקשת מידע בנוגע לשווי הנכסים על-פי חלוקה שהוחלטה והומלצה על-ידי אגף שוק ההון, לאור הצורך להשתמש בנתונים האלה לצרכי ביטוח.
דוד הנהרט: הוא עסק גם בעוד כל מיני פירוטים כאלה ואחרים בנוגע לנכסים וכמובן התייחסות להיקפי הביטוח הקיימים.
דוד הנהרט: בשקופית הבאה זאת תמונת הנתונים שהתקבלה בצוות.
דוד הנהרט: כפי שאתם רואים, שיעור ההיענות אינו מלא.
דוד הנהרט: אני אומר את זה בצורה גלויה וברורה.
דוד הנהרט: על אף זאת, נקטנו אמצעים בשיתוף עם גורמים רבים ועם משרדי ממשלה.
דוד הנהרט: כמובן עם מנכ"ל משרד הפנים בנוגע לרשויות מקומיות, כלל הגורמים הרלוונטיים ברשות החברות, בנוגע לחברות הממשלתיות ועוד.
דוד הנהרט: אני אעבור בקצרה על הנתונים.
דוד הנהרט: המצגת היא ברת פרסום והיא גם המצגת שהצגנו בוועדת השרים.
דוד הנהרט: אם מסתכלים על הרשויות המקומיות אז קיבלנו שיעור היענות של קרוב ל-50%.
דוד הנהרט: זה עשוי להיראות כשיעור נמוך.
דוד הנהרט: כפי שאמרתי, שיעור הקואופרטיביות מלכתחילה - - -
פניה קירשנבאום: זה לא 50%, רשום 42%.
פניה קירשנבאום: זאת אומרת ש-60% לא ענו.
פניה קירשנבאום: אתה יכול לענות איזה רשויות לא ענו?
דוד הנהרט: כן.
דוד הנהרט: את רוצה לדעת עכשיו?
פניה קירשנבאום: כן, אני רוצה לדעת.
פניה קירשנבאום: אם ענו לנו תל-אביב, הרצלייה, נתניה, זה בסדר.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת האם טבריה, צפת, בית שאן, באר-שבע, אילת ענו?
פניה קירשנבאום: אלה נכסים שמעניינים אותי.
דוד הנהרט: בהמשך הדיון יש את הנתונים.
דוד הנהרט: איזה נתונים את רוצה?
פניה קירשנבאום: את כל הרשויות שיושבות על השבר.
דוד הנהרט: כפי שאמרתי, שיעור ההיענות קצת יותר מ-40%.
דוד הנהרט: אמדן סך הנכסים אינו מתייחס רק למי שענה אלא הוא אמדן כללי.
דוד הנהרט: אני ארחיב בהמשך איך לקחנו את הנתונים החלקיים והרחבנו אותם.
דוד הנהרט: כמובן במטרה לקבל איזה תרחיש.
דוד הנהרט: אחוז הנכסים המבוטחים עומד על סדר גודל של 75% נכסים מבוטחים ב רשויות המקומיות.
דוד הנהרט: לגבי משרדי ממשלה: כידוע, משרדי הממשלה מבוטחים באמצעות חברת "ענבל", הקרן הפנימית.
דוד הנהרט: כמובן ששיעור ההיענות בקבלת המידע היא 100% היות והם מבוטחים.
דוד הנהרט: אנחנו פועלים באופן שוטף בכל שנה ושנה לעדכן את הנתונים.
דוד הנהרט: לא ציינתי, אבל הסכומים הם בדולרים של ארצות הברית.
דוד הנהרט: אמדן סך הנכסים הוא קצת יותר מ-11 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: אחוז הנכסים המבוטחים הוא כמובן 100%, אנחנו מנהלים את הסיכונים באופן מלא.
דוד הנהרט: משרד הביטחון לא ערך את המיפוי.
דוד הנהרט: אין לנו נתונים ואני לא יכול להתייחס לגביו.
דוד הנהרט: כמובן שאמרנו את זה גם בוועדת השרים.
דוד הנהרט: זה מקבל ביטוי גם בהחלטת הממשלה שאני מתכוון להעביר.
דוד הנהרט: בקרב החברות הממשלתיות שיעור ההיענות היה קצת יותר מ-60%.
דוד הנהרט: סך הנכסים המוערך במיליארדי דולרים הינו קצת יותר מ-120 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: שיעור הנכסים המבוטחים, תלוי איזה סוג נכסים, עומד על בין 80% ל-95%.
דוד הנהרט: סך-הכול, ללא נכסי משרד הביטחון, אנחנו מדברים על סך נכסים שנמוך מ-150 מיליון דולר ושיעור ביטוח שהוא יחסית לא רע, כמעט כ-90%.
פניה קירשנבאום: הטבלה הזאת טובה כמו אופטלגין לצרה הרבה יותר גדולה.
פניה קירשנבאום: כי אם אני לא מבינה בעסק הזה ואני פותחת עיתון ומגיעה לישיבה כזאת של ועדת משנה ואני קוראת שסך הכול 88% נכסים מבוטחים, אני אומרת לעצמי שאני יכולה ללכת לישון בשקט.
פניה קירשנבאום: אבל אני אומרת לך שזה נתון – אני לא יכולה להגיד שהוא שקרי, אלא אני יכולה להגיד שהוא הוצג לא נכון.
פניה קירשנבאום: אם 42% מהרשויות רק דווחו יכול להיות ש-100% מהרשויות מבוטחות אבל הן לא מדווחות.
פניה קירשנבאום: אבל אם 60% מהרשויות לא מבוטחות אז ה-88% זה לא נכון.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת, בית חולים בטבריה, בית חולים בעפולה, מבוטח או לא מבוטח?
פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת לגבי נכסים שהם משמעותיים, נכסים שאמורים לתת הצלה וגם אלה שהמדינה תישא ברוב העלויות של השיקום שלהם.
פניה קירשנבאום: כשאתה כותב 88% - אני מסכימה איתך שמשרד הביטחון לא מדווחים, אבל מי שיושב פה ומי שהיה בוועדות שלי יודע שהם לא מבוטחים.
פניה קירשנבאום: זה לא שהם לא דיווחו, הם יכולים לא לדווח.
פניה קירשנבאום: הם לא מבוטחים בשום דבר.
פניה קירשנבאום: זאת אומרת, צריך לקחת אותם כאפס ביטוח ולא לשים אותם מחוץ למסגרת.
פניה קירשנבאום: לכן 88% זה לא המספר שצריך לשמוע ולראות.
פניה קירשנבאום: אני מעריכה שמי שיושב פה הוא אחראי ומרגיש אחריות כלפי הציבור שהוא מבטח אותו, כשמהספר הזה מגיע לוועדת שרים לענייני חקיקה והוא רואה את ה טבלה הזאת והוא לא מבין ולא יושב על החומר הזה יום, אז המצב הוא לא כל-כך נורא בעצם.
פניה קירשנבאום: אבל המצב הוא נורא בעצם.
דוד הנהרט: ברשותך, אני אתן שתי התייחסויות למה שאמרת ואני מציע שנתקדם.
דוד הנהרט: קודם כל, לעניין משרד הביטחון.
דוד הנהרט: לא סיימנו את המצגת, את תראי וזה גם קיבל ביטוי בדיון בוועדת השרים.
דוד הנהרט: אני לא אומר שמשרד הביטחון מבטח או לא מבטח.
דוד הנהרט: אני אומר שלא קיבלנו נתונים.
פניה קירשנבאום: הם ישבו פה בוועדה ואמרו לפרוטוקול.
פניה קירשנבאום: הם אמרו: אנחנו לא מבוטחים.
דוד הנהרט: נמצא פה נציג משרד הביטחון ואם הוא ירצה, הוא יתייחס.
דוד הנהרט: דבר שני, כפי שאמרתי, לנו לא ידוע.
דוד הנהרט: אני לא יכול לדבר בשם משרד הביטחון.
דוד הנהרט: מבחינת שיעור הנכס המבוטח וזה מודגש באדום – אפס אחוז מבוטח.
דוד הנהרט: אם אני מתרגם את דברייך את שואלת:
דוד הנהרט: איך אתה מקיש מ-40% ל-100%?
דוד הנהרט: אני מבטיח שתהיה לכך התייחסות בהמשך.
דוד הנהרט: נעזרנו בגורם בינלאומי כדי לנתח את הנתונים ולבחון עד כמה המדגם מייצג.
דוד הנהרט: אני אומר לך שיש התייחסות בהמשך ואנחנו נחזור כמובן.
פניה קירשנבאום: אני עדיין רוצה לראות את הרשויות שלא דיווחו.
דוד הנהרט: כן, בוודאי.
דוד הנהרט: לגבי משרד הביטחון.
דוד הנהרט: למשרד הביטחון אין אמדן של שווי הנכסים המצויים ברשותו לצרכי ביטוח.
דוד הנהרט: צה"ל אינו מבטח את נכסיו כנגד נזקי רעידות אדמה.
דוד הנהרט: עקב פעילות הצוות הבין משרדי, משרד הביטחון החל בתהליך של מיפוי נכסיו אותם ראוי לבטח כנגד נזקי רעידות אדמה.
דוד הנהרט: אני יכול לומר שיש התקדמות מאוד משמעותית בנושא על אף שמבחינתנו, ואני אומר את זה בראייה של ניהול הסיכונים הממשלתיים, סיכונים בהיבטים של שיקום בדיעבד.
דוד הנהרט: כמובן אם יש פעולות שעושים אפריורית לאירוע, המצב הוא לא טוב, בוודאי נכון להיום.
דוד הנהרט: אני מקווה שלאור הצעת המחליטים ופעולות שכבר החלו להינקט המצב ישופר.
דוד הנהרט: אני לא נציג משרד הביטחון ואנחנו מציגים את זה שחור על גבי לבן כפי שכתוב.
דוד הנהרט: הצוות השני בחן את הערכת עלויות הכינון.
דוד הנהרט: במקור חשבנו שנקבל מד"ר אבי שפירא – אני לא רואה אותו כאן.
פניה קירשנבאום: הוא כנראה התייאש כי שום דבר לא מתקדם אז הוא אמר שחבל על הזמן.
שוקי קופלביץ: הוא לא הוזמן.
פניה קירשנבאום: לא הוזמן?
פניה קירשנבאום: אין דבר כזה.
שוקי קופלביץ: אני ראיתי אותו הבוקר ושאלתי אם הוא בא לדיון הזה והוא אמר שהוא לא הוזמן.
דוד הנהרט: אין לי בעיה להתייחס לכך בדברים.
דוד הנהרט: הלשון כאן היא בדיוק אותה לשון שנאמרה בוועדת השרים שבה הוא כן היה נוכח.
דוד הנהרט: בכל מקרה, אותם דברים שאני אומר כאן נאמרו גם בוועדת השרים ולכן אין לי בעיה לומר אותם שוב פעם.
דוד הנהרט: ד"ר אבי שפירא נתבקש לתת את הערכת עלויות הכינון.
דוד הנהרט: לא קיבלנו את זה.
דוד הנהרט: לאור העובדה שלא קיבלנו, פנינו לברוקר בינלאומי, חברת "תאון" שהיא למעשה גורם בעל ניסיון בשוק הישראלי לקבלת תרחיש שעל בסיסו נוכל לעשות הערכת עלויות הכינון.
דוד הנהרט: למעשה הברוקר הזה נעזר בשלוש חברות בינלאומיות שלכל אחת מהן יש מודל להערכת עלויות הכינון.
דוד הנהרט: מדובר בשלוש חברות מובילות.
דוד הנהרט: כל אחת מהן נתנה את המודל ואת המספר שלה.
דוד הנהרט: אני חייב לציין שהמודלים שלהם הם מבחינתנו סוג של קופסה שחורה שקיבלנו מספר.
דוד הנהרט: אגב, הם בעלי ניסיון ועושים את זה בכל העולם.
פניה קירשנבאום: זאת החברה שביצעה את העבודה?
דוד הנהרט: זה הברוקר ושלושת המודלים שאת רואה מתחת הם המודלים שנעזרנו בהם: L, RMS ו-EQE.
דוד הנהרט: התוצאות שנציג כבר בשקופית הבאה הן תוצאות להתרחשות של אירוע שחוזר או אחת ל-250 שנה או אחת ל-500 שנה.
דוד הנהרט: זה יחסית - - -
פניה קירשנבאום: כשאבי שפירא ישב פה, הוא דיבר על אירועים שמתרחשים אחד ל-100 שנה.
דוד הנהרט: כפי שאני אומר, אחד ל-250 שנה זה אירוע יותר חזק.
דוד הנהרט: זה אירוע יותר משמעותי שכנראה יגרום ליותר נזק.
רוית נוריאל: אב י שפירא מתייחס ל-1 ל-1,000 אני חושבת.
פניה קירשנבאום: דיברנו עד ל-100.
פניה קירשנבאום: הוא אמר שכל 100 שנה חוזרת פה רעידת אדמה בסדר גודל של 7-8 לפי סולם ריכטר שמביא לנזק.
פניה קירשנבאום: הוא הגדיר גם איזה נזק.
פניה קירשנבאום: אם זה 250 שנה אז באמת אנחנו יכולים לחכות לרווחי הגז.
פניה קירשנבאום: אם זה 100 שנה אני לא בטוחה.
דוד הנהרט: קודם כל, האירוע פה יכול לקרות עוד שנייה וגם עוד 200 שנה.
דוד הנהרט: מדובר על סטטיסטיקה מבחינת העוצמה של האירוע.
דוד הנהרט: אירוע של 1 ל-250 הוא יותר חלש מאירוע שיגיע 1 ל-500.
דוד הנהרט: כרגע יש שני מספרים, שאחד מתייחס ל-250 והשני מתייחס ל-500.
דוד הנהרט: אלה התוצאות שקיבלנו מהחברות האלה.
דוד הנהרט: אגב, קיבלנו גם תוצאות לגבי 1 ל-1000 שזה אירוע יותר משמעותי.
דוד הנהרט: אני אעבור לנתונים: הנתונים פה הם למעשה נתונים של ממוצע שקיבלנו משלושת החברות.
דוד הנהרט: כלל הנזק לנכסים ציבוריים נעים על נזק בין 2.5 לבין 3 .9 מיליארד דולר נכסים ציבוריים.
דוד הנהרט: אם רואים מסתכלים על אירוע שחוזר 1 ל-1000, שזה אירוע יותר משמעותי, זה פחות מ-6 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: מבחינת נזק לרכוש שאינו מבוטח: אנחנו בהמשך ניגע איך הממשלה יודעת להתמודד עם אירוע מבחינה פיננסית.
דוד הנהרט: אבל, אם אני מסתכל על נזק לרכוש מבוטח, מדובר על נזק בסך 100 עד 200 מיליון דולר.
דוד הנהרט: פחות מחצי מיליארד דולר נזקים לרכוש לא מבוטח.
דוד הנהרט: אני מדגיש שוב, וזה מודגש באדום, לא מדובר בנזקים בקרב רכוש משרד הביטחון.
דוד הנהרט: אנחנו אומרים את זה, זה גם נאמר בוועדת השרים.
דוד הנהרט: נכסי משרד הביטחון לא מבוטחים ואין לנו אמדן בנוגע לנכסים ולא קיבלנו את הנתונים האלה.
דוד הנהרט: הצוות השלישי צוות סטנדרט הביטוח.
דוד הנהרט: למעשה הצוות עסק בהגדרת סטנדרט הביטוח.
דוד הנהרט: הוא ביצע בדיקה מעמיקה, בדק את היקף הביטוח הקיים ביחס לסטנדרט הדרוש.
דוד הנהרט: כמובן שהוא נעזר בנתונים שקיבלנו ממאגר הנתונים.
דוד הנהרט: הוא בחן את הרגולציה הקיימת והעביר את המלצותיו.
דוד הנהרט: למעשה, שני הפערים העיקריים שהוא זיהה הם: אחד, היעדר סטנדרט ביטוח בגין נזקי רעידות אדמה בקרב גופים ציבוריים.
דוד הנהרט: זה כמובן יקבל ביטוי וקיבל כבר ביטוי בהמלצות ובמסקנות.
דוד הנהרט: שניים, תת ביטוח בקרב גופים ציבוריים.
דוד הנהרט: אגב, זה גם מקבל התייחסות בדוח מבקר המדינה.
דוד הנהרט: שתי ההמלצות: הראשונה, הסדרת הרגולציה בביטוח בקרב כלל הגופים הציבוריים.