GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: זה יחול רק על המקרה הזה.
משה גפני: במקביל אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה להכין הצעת חוק שנחתים עליה את כל חברי הוועדה, ששם יהיה כתוב, כמו בנושא המלגות, שיהיה פטור מלא לעניין הזה.
משה גפני: או שאנחנו הולכים בדרך הקצרה, שהיא ארוכה, או שהולכים בדרך הארוכה שהיא תקצרה.
משה גפני: אני אומר לכם, נעביר את החוק הזה, ובחוק הזה יכולות להיות השלכות רוחב.
משה גפני: אני לא מכיר מישהו בוועדת השרים שידחה את החוק הזה.
משה גפני: אז יגידו, ומיד הוא יקבל טלפונים מלאוניד ומכולם - -
לאוניד אידלמן: לפני כן הוא יקבל.
משה גפני: - - הורגים אנשים בפריפריה.
משה גפני: אני מציע ללכת בדרך הנורמלית.
משה גפני: כולם אומרים לי: אם אתה כבר מתחיל אז בוא נלך על פטור.
משה גפני: אני לא הולך על פטור, אני הולך על רווח הון.
אורלי לוי אבקסיס: אפשר להצטרף להצעת החוק גם אם אני לא חברת ועדה קבועה?
משה גפני: את גם הצעת את הנושא הזה.
משה גפני: תוך שבוע, אם לא - אניח על שולחן הכנסת, אבקש פטור מחובת הנחה ואביא לוועדת השרים לחקיקה.
משה גפני: יכול להיות שנלך לבחירות אז זה יהיה גם נשק בידי על מי שיצביע נגד, נגיד שהוא לא דואג לפריפריה.
משה גפני: לכן אני מעריך שכולם יצביעו בעד.
משה גפני: אבל אני לא מתכוון להתפרע עם הדבר הזה, אני רוצה ללכת בדרך הסבירה והנורמלית, והדרך הסבירה והנורמלית היא שתקבלו החלטה בתוך שבוע שאכן מדובר על רווח הון.
משה גפני: תביאו תקנות לוועדה, נאשר מיידית ונגמור עם העניין הזה.
משה גפני: אחרת אנחנו הולכים פה לסכנה שאני לא יכול לקחת על עצמי.
משה גפני: אדוני סגן השר, אני מודה לך על ההשתתפות שלך.
משה גפני: שלום, אני פותח את הישיבה בנושא תקנות התעבורה (תיקון מס'), התשע"ב-2012 - ביטול האגרה בעד היתר לשינוי מבנה עבור הסבת רכב להנעה בגפ"מ.
ברוניסלבה חירמן: תקנות התעבורה קובעות רשימה של שינויי מבנה רכב שמחויבים בקבלת היתר לשינוי מבנה מרשות הרשות.
ברוניסלבה חירמן: מדובר בשינויי מבנה שעלולה להיות להם השלכה על בטיחות הרכב, כמו למשל, התקנת וו גרירה, החלפת מנוע בתוצר מדגם אחר.
ברוניסלבה חירמן: אחד השינויים האלה הוא התקנת ערכת הסבה לגפ"מ ברכב שבמקור מונע בבנזין.
ברוניסלבה חירמן: קבלת היתר שינוי מבנה כרוכה בתשלום אגרה שעודכנה באחרונה ב-1 באפריל ל-229 שקלים.
ברוניסלבה חירמן: בעבר בעל רכב אשר התקין ברכבו ערכת הסבה לגפ"מ היה מגיע לעמדה הטכנית של משרד הרישוי, הרכב היה עובר בדיקה פיזית על-ידי בוחן העמדה הטכנית ומקבל היתר לשינוי מבנה.
ברוניסלבה חירמן: בשנים האחרונות הבדיקה הטכנית על-ידי בוחן העמדה הטכנית הופסקה ונתקבלה החלטה שניתן להסתפק באישור של מכון התקנים או של מוסד הטכניון.
ברוניסלבה חירמן: כיום האזרחים מגיעים עם כל המסמכים מהמעבדות המוסמכות למשרדי הרישוי והפקידה מבצעת רישום.
משה גפני: אתם מבקשים פטור.
ברוניסלבה חירמן: אנחנו מבקשים לבטל אגרה בעד שירות שלא ניתן יותר.
משה גפני: בסדר, אז למה צריך להסביר כל כך הרבה?
ברוניסלבה חירמן: אנחנו לא נותנים בכלל את השירות.
משה גפני: אז למה יש בכלל אגרה?
משה גפני: מ-2005 הייתם צריכים לבטל את זה.
ברוניסלבה חירמן: אנחנו באים באיחור אמנם, אבל אנחנו באים עכשיו לבטל.
משה גפני: התקנות נתקבלו.
משה גפני: אני מציע שאם צריך לעדכן, אז לעשות את זה בזמן.
משה גפני: אנחנו פה עובדים כל היום, חוץ משבת.
משה גפני: שלום, אני פותח את הישיבה בנושא צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין, התשע"ב-2012 - תיקון טעות (1678) - תיקון טעות בסיווג מכשירי מדידה בגדלים שונים.
מני הסה: זה סוג של טעות סופר.
מני הסה: כשפרסמנו את צו תעריף המכס החדש, הספר השלם עם 1,000 העמודים, כשהוא חזר מהדפוס התברר שעמוד אחד בטעות לא נכנס בדפוס.
מני הסה: אחרי התייעצויות עם משרד המשפטים הבנו שאין לנו ברירה אלא לעשות תיקון טעות בדרך הרגילה.
מני הסה: אין כאן שום שינוי מהצו.
שגית אפית: לא מצביעים על כל הצו, מצביעים רק על הפרט הזה, רק על סיווג מכשירי מדידה.
משה גפני: מי בעד אישור הפרט הזה – סיווג מכשירי מדידה – בצו?
משה גפני: הצו נתקבל.
משה גפני: אנחנו עוברים לנושא הבא: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 29), התשע"ב-2012 (1677) - סיווג תכשיר כוהלי הארוז בבקבוק שנפחו עד 20 מ"ל והוא מצויד בטפטפת או מרסס.
שגית אפיק: זה פרחי באך, תמצית הומיאופתית.
משה גפני: תסבירו על מה מדובר, מה התכשיר.
מני הסה: מדובר על תמצית שמייחסים לה תכונות הומיאופתיות, מקלות.
ציון פיניאן: אפשר להביא דוגמה לוועדת הכספים?
ציון פיניאן: מה זה עושה?
חיים שלוס: זה משקה אלכוהולי.
חיים שלוס: טיפה אחת בכוס מים, ועל זה רוצים מסים של משקה אלכוהולי.
חיים שלוס: שמי חיים שלוס, אני יבואן של תמציות פרחי באך.
משה גפני: הרבה משתמשים בזה?
חיים שלוס: זה משפיע על הקשר בין גוף לנפש.
משה גפני: זאת אומרת, אם אני עצבני אני יכול לקחת את זה?
משה גפני: זה גם לילדים?
חיים שלוס: כן, גם לתינוקות וגם לבעלי חיים.
ציון פיניאן: זה מרגיע?
חיים שלוס: כן, משחרר.
מני הסה: זה 30% אלכוהול.
משה גפני: מה אתם רוצים מהם?
מני הסה: המיסוי ביחס לסוג הזה של הטובין שמיובאים לישראל כבר אושר על-ידי הוועדה בעבר במסגרת הרפורמה באלכוהול, ב-1 ביוני 2010.
מני הסה: היו על זה דיונים נרחבים והוחלט.
מני הסה: ביחס לסוג הספציפי הזה של הטובין, גם בעקבות דיונים בשיתוף חלק מהיבואנים ובעקבות בקשות שהגיעו בגלל המאפיינים הייחודיים שנטען שיש למוצר הזה, באנו לקראת היבואנים ודאגנו להקדים את תחולת הרפורמה שאמורה להיכנס ביחס לשאר האלכוהול בשנת 2014, כך שהיא תיכנס כבר בשלב מוקדם יותר ובכך נטל המס יוקטן לממדים ממש זניחים.
מני הסה: לצורך הדוגמה, הבקבוקון הזה, שלמיטב ידיעתנו נמכר בין 48 ל-60 ומשהו שקלים, המיסוי עליו הוא בסביבות 1%.
מני הסה: במונחים נומינליים מדובר בפחות משקל.
מני הסה: אוסיף משהו לפני שאכנס לסיבה שבגללה אנחנו כאן היום.
מני הסה: המוצר הזה הוא מוצר ייחודי מבחינה זו שמעבר לרכיבים של מים ואלכוהול שנמצאים בו, אנחנו ושום מעבדה אחרת בעולם, לרבות משרד הבריאות, לא יכולים להוכיח שיש שם איזשהו רכיב נוסף.
מני הסה: זאת אומרת הריכוז של התמצית הזאת, שנקראת פרחי באך, היא כל כך נמוכה שאין שום כלי מדעי שבעזרתו אנחנו יכולים לדעת שבאמת יש שם משהו כזה או לא.
משה גפני: מה המצב היום מבחינתכם?
מני הסה: קודם כול, פנינו למשרד הבריאות לראות אם יש לזה אישור כתרופה הומיאופתית או כתרופה אחרת.
מני הסה: משרד הבריאות נתן תצהיר מיוחד לבית המשפט בעניין הזה, שהוא גם לא ייתן אישור לדבר הזה.
מני הסה: לכן אנחנו רואים בזה משקה אלכוהולי.
משה גפני: ואז מה תעריף המכס?
מני הסה: הוא יוצא זניח, הוא יוצא פחות או יותר 1% מהערך, בשקלול.
מני הסה: הכול נגזר מאחוז האלכוהול בתוך המוצר, ומכיוון שמדובר בכמות מאוד קטנה - - -
משה גפני: אם זה היה תכשיר רפואי, כמה היה מס הקנייה?
שירלי אביבי: אם זה היה תכשיר רפואי הוא היה משלם אותו דבר.
משה גפני: אז על מה הוויכוח?
מני הסה: עד עכשיו לא ידענו שיש ויכוח.
שגית אפיק: אתה יכול להסביר את פסק הדין, שהוא התעקש שזה יסווג באופן מסוים?
מני הסה: נסביר למה אנחנו נמצאים כאן היום אחרי שהוועדה אישרה לפני כשנתיים את המיסוי הזה.
מני הסה: מתנהל תיק בבית המשפט על הסיווג הרטרואקטיבי – מה היה צריך להיות בעבר, לפני שעשינו את התיקון הזה, שמאוד מקל עם היבואנים ובא לקראתם.
מני הסה: בינתיים קיבלנו פסק דין חלקי שאומר רטרואקטיבית, לא לעתיד, על התקופה שעד 2010 – קרי, עד התיקון שעשינו – המיסוי צריך להיות לפי שיטתו של היבואן והוא צריך להיות פטור ממס קניה.
מני הסה: זה בעבר.
משה גפני: בכל מקרה – בין אם זה תכשיר רפואי ובין אם זה אלכוהול - צריך לשלם מס קניה?
מני הסה: כן, מס קנייה בשיעור מאוד נמוך.
משה גפני: אותו שיעור.
מני הסה: השופט אמר שעד התקופה של 2010, לפי שהיה קיים הפרט המקל - - -
משה גפני: עד 2010 הוא יהיה פטור?
מני הסה: זו פסיקת בית המשפט.
משה גפני: למה הוא פטור?
משה גפני: הרי בכל מקרה הוא צריך לשלם.
מני הסה: כי הפרט הזה לא היה קיים.
מני הסה: שים לב: מכילים עד 20% כוהל, אריזה שאינה עולה על 20 מ"ל, עם מרסס או טפטפת.
מני הסה: זאת אומרת,, יש כאן מאפיינים מאוד ייחודיים שמאפיינים את המוצר הזה ואת דומיו.
מני הסה: אם נשים לב, אין כאן את המילים "פרחי באך".
מני הסה: אם יבוא יבואן אחר עם מוצר דומה למוצר הזה הוא יוכל, כנראה, גם להיכנס גם, תלוי במאפיינים שלו כמובן.
חיים שלוס: אני לא קשור למשפט הזה.
חיים שלוס: אתמול בערב קיבלתי טלפון מלשכת המסחר שאמר שיש משהו שנוגע גם לי.
חיים שלוס: ברחתי מהעבודה ובאתי הנה בשמחה.
חיים שלוס: אני רוצה להסביר מה קורה פה.
משה גפני: אנחנו כנראה לא נלמד עכשיו את המרכיבים ואת הכול.
חיים שלוס: לא המרכיבים, את הרעיון, הפרינציפ.
משה גפני: גם הפרינציפ פחות חשוב לי.
משה גפני: יש לכם ויכוח על משהו?
חיים שלוס: לא, אני לא מכיר את האנשים האלה.
חיים שלוס: פעם ראשונה שאני רואה אותם.
משה גפני: זה לא רלוונטי בכלל.
משה גפני: אנחנו ועדה שעוסקת בכסף, אנחנו לא עוסקים בהרגעת אנשים.
משה גפני: בהרגעת אנשים אתה עוסק.
משה גפני: אני שואל לגבי הכסף, זה מה שמעניין אותי.
משה גפני: בין אם נחליט כך ובין אם נחליט אחרת אתה תשלם אותו דבר, נכון?
חיים שלוס: אני משלם מה שאומרים לי לשלם.
משה גפני: לוועדה חשוב לדעת לא מה שחשוב לך, אלא מה חשוב בעניין הכסף.
משה גפני: האם אין בינך לבין רשות המסים ויכוח לגבי כמה מס קנייה אתה צריך לשלם?
חיים שלוס: לא.
חיים שלוס: הם קובעים ואני משלם.
משה גפני: אם הם יקבעו שזה תכשיר רפואי תשלם פחות?
שירלי אביבי: אני לא קובעת שזה תכשיר רפואי.
שירלי אביבי: את זה משרד הבריאות קובע.
משה גפני: אם זה יהיה תכשיר רפואי אתה תשלם פחות?
חיים שלוס: אני מניח שכן.
חיים שלוס: לא ביקשתי שזה יהיה תכשיר רפואי, אני רוצה לדעת אם זה משקה אלכוהולי.
חיים שלוס: אם אתה לוקח בקבוק של 10 מ"ל – יש בזה תמצית פרחים באלכוהול - ואתה לוקח טיפה אחת ושם בכוס מים ורואה את השינוי, האם זה משקה אלכוהולי?
חיים שלוס: כאן כל הוויכוח.
משה גפני: טיפה אחת זה משקה אלכוהולי.
מני הסה: נסביר, גם כדי שניישר קו.
מני הסה: האדון הזה גם מכיר את המכס.
שירלי אביבי: הוא גם פנה בנושא הספציפי הזה למכס.
מני הסה: נסביר מבחינת הסיווג.
מני הסה: כשמגיע מוצר מסוים למדינת ישראל אנחנו בודקים את הרכיבים שלו.
מני הסה: יש לנו התדיינויות ותיקים על הדבר הזה, גם בארגון המכס העולמי וגם במדינות אחרות, על הדבר הזה ויש גם פסיקה.
מני הסה: צריך לבדוק מה המאפיינים של מוצר מסוים שמגיע למדינת ישראל.
מני הסה: במוצר הזה, מבחינת המאפיינים שניתן לדעת שהם קיימים בפנים מבחינה מדעית, יש מים ואלכוהול.
מני הסה: גם בארגון הסחר העולמי וגם בארגון המכס העולמי קבעו שזה באמת הסיווג הזה.
משה גפני: שהוא אלכוהול?
משה גפני: מה אכפת לכם?
משה גפני: למה אתם פוגעים בו?
מני הסה: במקרה הזה אין פגיעה באף אחד.
חיים שלוס: פוגעים, פוגעים.
משה גפני: אני רוצה לדעת באמת - אם לוקחים בקבוק כזה ושמים בתוכו טיפת אלכוהול, שהוא לא 20% - - -
שירלי אביבי: זה 30% אלכוהול, זה לא טיפת אלכוהול.
משה גפני: זה 30% אלכוהול?
חיים שלוס: כן, אני חושב שזה 30% או 40% כוהל.
שירלי אביבי: תשים את זה בבקבוק גדול, זה יהיה קוניאק.
חיים שלוס: זה לא בקבוק גדול.
חיים שלוס: ככה זה מגיע, ככה זה הוראות השימוש שלו.
שירלי אביבי: גם וודקה יכולה להגיע בבקבוק - - -
משה גפני: מה אתם מבקשים מאתנו?
מני הסה: מתנהל תיק בבית המשפט בעניין רטרואקטיבי, עוד לפני התיקון שעשינו.
משה גפני: ובית המשפט פטר רטרואקטיבית.
מני הסה: הוא קבע שהסיווג צריך להיות במקום אחר.
מני הסה: בצו הזה אני רוצה לדאוג שהמוצר הזה, איפה שלא מסווגים אותו, יהיה עליו אותו מיסוי.
מני הסה: זה הכול.
משה גפני: שלום לכולם, אני פותח את הדיון.
משה גפני: על הפרק הצעה לסדר-היום בנושא: הרשות לשיקום האסיר קורסת בשל העדר תקציב ממשלתי.
משה גפני: הנושא הזה היה כאן בדיון, אחר כך היה גם בדיון בוועדת הפנים.
משה גפני: הוא מסרב לרדת מסדר-היום מכיוון שלא מוצאים לעניין פתרון.
משה גפני: חבר הכנסת הרב דוד אזולאי, בבקשה.
דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך על כך שאתה נותן קדימות לנושא הזה.
דוד אזולאי: הנושא הזה אכן חשוב והוא עלה על סדר-היום גם בוועדת הפנים בראשותי וגם בוועדת הכספים.
דוד אזולאי: באיזשהו שלב היה אפילו ניסיון לקיים דיון משותף של ועדת הפנים וועדת הכספים, שלצערי הרב זה לא צלח ובסופו של דבר אנחנו נמצאים היום כאן.
דוד אזולאי: הרשות לשיקום האסיר, אנחנו רואים את קריסתה בשלבים, כאשר יש כנראה גורמים שמעוניינים בחיסול הרשות הזאת שעושה עבודת קודש, ואני לא רוצה להרחיב.
דוד אזולאי: יש כאן אנשי מקצוע שיעידו על העבודה הנפלאה שהם עושים.
דוד אזולאי: יש פה ויכוח - במסגרת חוק ההסדרים הוחלט להעביר את הרשות לשיקום האסיר למשרד הרווחה.
דוד אזולאי: אני מודה, כיושב-ראש ועדת הפנים באמת חשבתי שזה יכול להיות רעיון טוב ומוצלח להעביר את זה למשרד הרווחה.
דוד אזולאי: אבל העמקתי בנושא, בדקתי והגעתי למסקנה אחרת.
דוד אזולאי: באחד הדיונים אסיר לשעבר אמר לי: כל החיים שלי הייתי במשרד הרווחה, כשכבר יצאתי והשתקמתי זה היה כשהוציאו אותי ממשרד הרווחה.
דוד אזולאי: מה שאתם רוצים עכשיו זה להחזיר אותי חזרה למשרד הרווחה ואז הסיכויים שלי להשתקם אפסיים.
דוד אזולאי: לכן החלטתי שאני לא מקדם את העניין הזה.
דוד אזולאי: מה מתברר?
דוד אזולאי: שהרשות לשיקום האסיר עומדת על תקציב של 15 מיליון כבר למעלה מחמש שנים.
דוד אזולאי: כלומר, לא מוסיפים שום תקציב.
דוד אזולאי: אתה מכיר את השיטה הזאת - כשרוצים לעשות שינוי, קודם כול מייבשים אותם.
דוד אזולאי: אתה מכיר את זה?
דוד אזולאי: מייבשים אותם, אחר כך אומרים "רפורמה", אחר כך אומרים "שינויים".
דוד אזולאי: ככה לאט-לאט הגוף הזה הולך ודועך, ואז אומרים: אין ברירה, רק תצילו אותנו.
דוד אזולאי: זה מזכיר לנו את שירותי הכבאות.
דוד אזולאי: אדוני ליווה את זה, מכיר את הסיפור הזה.
דוד אזולאי: במשך שנים ניסו לייבש את שירותי הכבאות עד שקרה אסון, וכשקרה אסון מצאו כסף, יש אפשרות והזרימו מיליונים בלי רפורמה ובלי שום דבר, כי קרה אסון.
דוד אזולאי: אני מאוד מקווה שזאת לא הגישה.
דוד אזולאי: אני חושב שאסור לייבש את הרשות לשיקום האסיר.
דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני יודע שאתה יכול ומסוגל, ועשית כחוכמתך בעניין הזה, למצוא את הדרך להעביר תקציבים על מנת שהרשות לשיקום האסיר תפעל לפחות כפי שהיתה.
דוד אזולאי: לא יעלה על הדעת שבמשך למעלה מחמש שנים הרשות עובדת עם תקציב של 15 מיליון שקלים - - -
קריאה: 12 שנים, 14 מיליון.
דוד אזולאי: טוב, סליחה.
דוד אזולאי: לא יעלה על הדעת שכל מוסד מכובד דואגים שיגדילו את התקציבים שלו ופה אנחנו נשארים.
דוד אזולאי: אני יודע כבר מה הטענות - יטענו שהרשות לא מתנהלת כמו שצריך, יש הפקרות בכוח אדם ועוד כהנה וכהנה דברים.
דוד אזולאי: אין לי בעיה עם זה; תבדקו, תגיעו למסקנות, מי שצריך להסיק את המסקנות שיסיק, אבל להעניש מערכת שלמה בגלל הדברים האלה – אסור לתת למצב הזה להימשך.
משה גפני: הרשות לשיקום האסיר, בבקשה.
אבי דיאמנט: אני מפקח ארצי של הרשות לשיקום האסיר.
משה גפני: מי המנכ"ל?
אבי דיאמנט: אין מנכ"ל.
קריאה: המנכ"ל נאלץ להתפטר.
אבי דיאמנט: זה אחד הדברים שאני רוצה להגיד.
משה גפני: אז מי מנהל את הרשות לשיקום האסיר?
אבי דיאמנט: אין מי שמנהל.
אבי דיאמנט: אין לנו מנכ"ל, אין ממלא מקום כרגע.
אבי דיאמנט: עומד להתמנות ממלא מקום, בינתיים אין.
אבי דיאמנט: כרגע המנכ"ל, כמחאה על זה שהוא נלחם כדי להעלות את התקציב של הרשות, לקבל את מה שמגיע לנו - במשך שנים בסיס התקציב לא השתנה - הגיש את התפטרותו.
משה גפני: מתי הוא הגיש את התפטרותו?
אבי דיאמנט: היא נכנסה לתוקף ביום ראשון.
דוד אזולאי: זה במסגרת מה שאמרתי לך קודם – רפורמה, שינויים - אז קודם כול דואגים שלא יהיה מנכ"ל, לא יהיה מי שינהל.
משה גפני: משרד הרווחה אחראי על העניין הזה.
רחל שרביט: שר הרווחה אחראי.
רחל שרביט: המנכ"ל זימן אליו מספר מועמדים מתוך רש"א על מנת למנות ממלא מקום עד להתבהרות העניין.
משה גפני: אבל הוא התפטר בגלל שאין תקציב.
רחל שרביט: זה מה שהוא אמר.
משה גפני: קודם כול תגידו אתם.
משה גפני: מה המצב מבחינתכם?
רחל שרביט: לפני שנתיים, בעקבות העובדה שהתקציב לא גדל - הוא עומד על 14 מיליון בבסיס התקציב ומספר שנים לא גדל התקציב – רש"א הגיעה להסכם - - -
יצחק וקנין: משנת 2000 הוא לא גדל בשקל אחד.
יצחק וקנין: הייתי סגן שר העבודה והרווחה, ממונה על הרשות לשיקום האסיר.
יצחק וקנין: מאז זה אותו מצב.
רחל שרביט: לפני שנתיים נבחן המצב – כל התפקוד של רש"א, הדגשים שלה מבחינה מקצועית, והגיעו להסכם משותף - מנכ"ל רש"א חתם עליו, משרד האוצר ומשרד הרווחה – לביצוע רפורמה.
רחל שרביט: רפורמה היא לא מילה מגונה, משום שהיה צריך לעשת שינוי באופן העבודה של רש"א.
רחל שרביט: ההסכם יצא לדרך כשהתפיסה היתה שבכפוף לשינוי בחקיקה יקרו מספר דברים, שהם הם הרפורמה שעליה מדברים.
רחל שרביט: דבר ראשון, רש"א תחדל מלהיות רשות נפרדת והיא תיכנס לתוך משרד הרווחה כשירות עצמאי, שהוא סוברני, פועל על –פי חוק ויש לו תקציב משלו, בדיוק כפי שפועלת מרשות חסות הנוער, ששום דבר לא נפגם בעצמאותה, שזה אחד החששות.
רחל שרביט: דבר שני, שינוי בדגש.
רחל שרביט: אם רש"א, את עיקר תקציבה - - -
משה גפני: אמרת סעיף אחד מאוד ברור.
משה גפני: תסבירי מה זה משנה מבחינתכם.
רחל שרביט: כל הסעיפים יחד מצטרפים לרפורמה אחת.
משה גפני: אז תסבירי סעיף-סעיף.
משה גפני: מה ההבדל אם זו רשות שפועלת מתוך המשרד באופן עצמאי או שזאת רשות עצמאית?
רחל שרביט: רמת הפיקוח עליה היא הרבה יותר גדולה.
משה גפני: אתם רוצים יותר פיקוח של המשרד, זה ההבדל.
רחל שרביט: גם היציאה למכרזים היתה אחרת.
רחל שרביט: דבר שני, כל הנושא המקצועי.
רחל שרביט: אם מדברים על כך שעכשיו רש"א תתנהל באמצעות עובדים ברשויות המקומיות, הם יעבדו בתוך שירותי הרווחה עם קשר ישיר יותר לשירותי הרווחה.
רחל שרביט: אנחנו יודעים שחלק גדול מהאסירים יש להם ניסיון של התמכרויות, יש בעיות עם ילדים, עם מתבגרים, בעיות משפחה.
רחל שרביט: כל אלה הם שירותים שניתנים בתוך מסגרת שירותי הרווחה.
רחל שרביט: הראייה תהיה הרבה יותר מערכתית, ההתערבות תהיה בתוך המשפחה, הקשר בין השירותים יהיה הרבה יותר גדול.
רחל כרמל קפלן: זה מה שקורה היום בפועל.
רחל שרביט: בפועל זה לא קורה כך, משום שהרבה רשויות אומרות: זה לא שלי, זו הרשות לשיקום האסיר.
רחל שרביט: אני פונה בענייני אסירים ורשויות אומרות: לא שלי, אני לא מטפל, זה שיקום האסיר.
רחל שרביט: לעומת זאת, כשזה יהיה משרד הרווחה לרשויות יש הרבה יותר אחריות וכשהאסירים הם שלהן הם ידאגו לשילוב, לשיקום.
רחל שרביט: הרפורמה תכלול במקום הפרטה הלאמה – כלומר, אותם עובדים שיביעו רצון להפוך לעובדי מדינה ייקלטו במשרד הרווחה ויימצא להם תפקיד.
רחל שרביט: אנחנו כבר יודעים על 90 עובדים, מתוך כ-100 ומשהו עובדי רש"א, שכבר נמצאו להם דרכים לקליטה.
רחל שרביט: דבר נוסף, תהיה פרישה של עובדי רש"א ברשויות מרכזיות, כי נעשה את זה בהדרגה.
רחל שרביט: יושם דגש על שילוב בתעסוקה.
רחל שרביט: נבנה מתווה של ריבוי מפקחים, מעבר למה שיש היום לרש"א.
רחל שרביט: המתווה נמצא בפני כולם, כך שאפשר להשיג עליו.
רחל שרביט: יהיו יותר מפקחים ממה שיש היום, גם ברמה מחוזית וגם ברמה ארצית.
רחל שרביט: יהיו עובדי תעסוקה, משום שברור לנו מה נושא התעסוקה עושה לשיקום של אסירים משוחררים.
רחל שרביט: אושרו עובדי תעסוקה בכל המחוזות על מנת שתהיה אינטנסיביות של חיפוש מקומות עבודה וראייה של כל נושא התעסוקה.
דוד אזולאי: ואת כל זה אי-אפשר לעשות במסגרת הרשות?
רחל שרביט: לא באותה מידה שאפשר לעשות כשאנחנו מדברים על כניסה לתוך משרד, עם שימוש בכל המשאבים שיש למשרד ועם אפשרות להסטה במידה שיש תקציבים לא מנוצלים.
רחל שרביט: זו, פחות או יותר, הרפורמה.
רחל שרביט: מה שקרה הוא שהליך החקיקה מתעכב, אחד תלוי בשני ולא ניתן להתקדם.
רחל שרביט: תקציב רש"א הבסיסי הוא אולי 14 מיליון, אבל כל אנשי רש"א רואים את המאבקים שלנו להעביר להם תקציבים.
רחל שרביט: ב-2010 העברנו שישה מיליון, ב-2011 העברנו ארבעה מיליון - - -
יצחק וקנין: הם לא העבירו כלום.
רחל שרביט: מה זה לא העברנו?
יצחק וקנין: את לא העברת כלום.
יצחק וקנין: מי שמעביר את הכסף זה אנחנו, כל שנה עוד שלושה מיליון, עוד ארבעה ועוד חמישה מיליון.
יצחק וקנין: אתם לא עשיתם כלום, אל תיקחי את זה לעצמך.
יצחק וקנין: אם זה היה תלוי בכם הם היו מתים מזמן.
רחל שרביט: אוקיי, אז הועברו על-ידי ועדת הכספים, על-ידי האוצר, על-ידי משרד הרווחה.
יצחק וקנין: כן, זה נכון.
רחל שרביט: סליחה, תיקון טעות.
משה גפני: יש עוד דברים מהותיים?
דוד אזולאי: אני רוצה להוסיף שתי הערות, אם אפשר.
דוד אזולאי: הערה ראשונה, שר הרווחה ביקש להעביר את הזכות הזאת למשרד לביטחון פנים.
דוד אזולאי: התפטרותו של המנכ"ל היא לא דבר חדש.
דוד אזולאי: הוא הודיע כבר לפני חודש, ורק עכשיו מתחילים להתארגן כדי למצוא מישהו שיחליף אותו.
דוד אזולאי: זו דרך התנהלות, שפשוט נדע איפה אנחנו נמצאים.
משה גפני: זה חוזר על עצמו.
משה גפני: זאת אומרת, לא שמעתי ממך, אבל את הנאום שלך שמעתי כבר לפני שנתיים.
משה גפני: אגיד לך מה אמר חבר הכנסת אזולאי קודם.
משה גפני: המילה המגונה "רפורמה" מול תקציבים נשמעת הרבה מאוד פעמים.
משה גפני: זה נראה כאילו בורחים מאחריות.
משה גפני: אני לא יודע אם זה אתם, אני חושב שאנשי משרד האוצר בורחים מאחריות, ואומרים: קודם נעשה רפורמה.
משה גפני: למה לא נעשתה רפורמה?
משה גפני: למה חיכו?
משה גפני: אני זוכר את זה, אני לא זוכר מתי בדיוק, אבל ודאי כבר שנתיים.
משה גפני: היה פה דיון, גם היו אצלי, גם אז המנכ"ל התפטר והוא חזר בו.
משה גפני: אז דיברתי עם המנכ"ל שלכם, נחום איצקוביץ'.
משה גפני: הוא אמר לי את הנאום שלך והשתכנעתי, אבל בכל יום שעובר אני משתכנע פחות.
משה גפני: לא בגלל שהדברים לא מדויקים אלא בגלל רצינות הכוונות, אלא אם כן הממשלה לא שולטת.
משה גפני: למה נכנעו לתכתיבים שלנו והעבירו כסף?
משה גפני: הרי אם זה באמת קריטי אז היה צריך לגמור את העניין מיד.
משה גפני: עמדו בלחצים שלנו והעבירו כסף.
רחל שרביט: העבירו כסף לכיסוי גירעונות, העבירו כסף על מנת שלא תהיה קריסה.
רחל שרביט: העברת מלוא הסכום תלויה במימוש החלקים האחרים שעליהם חתומים.
רחל שרביט: יש הסכם חתום, צריך לכבד אותו ולבצע אותו במלואו.
משה גפני: מר דיאמנט, מפקח ארצי, בבקשה.
משה גפני: מה אכפת לך להיות משרד הרווחה?
משה גפני: תהיה עובד מדינה, תקבל דמי הבראה.
משה גפני: יש כאן כמה דברים.
משה גפני: קודם כול, ההחלטה היא לא בידינו, ומי שנפגע זה האוכלוסייה של האסירים ובני משפחותיהם, שרובם הם אנשים שהיו קורבנות והפכו להיות פוגעים.
משה גפני: האגוז הקשה של הפשיעה נמצא בבתי הכלא.
משה גפני: מדברים על הכישלון של הרשות לשיקום האסיר.
משה גפני: יש כאן מחקרים של פרופ' וייסברוד, שהוא חתן פרס מקביל לפרס נובל שהוא קיבל בנושא קרימינולוגיה, פרופ' מנחם אמיר, פרופ' אפרת שוהם, הסנגוריה הציבורית, הפורום הפלילי של לשכת עורכי הדין, הוועדה לאיכות השלטון, שופטים שכתבו – כולם רואים את החשיבות של הרשות לשיקום האסיר ואת האפקטיביות של הפעולה.
משה גפני: משנת 2002 אנחנו מתנהלים בתקציב בסיסי של 14 מיליון שקלים.
משה גפני: משרד האוצר הכיר בשנה אחת, 2011, ונתן לנו 850,000 שקל שיפוי.
משה גפני: אם היו נותנים לנו שיפוי אחורנית לכל בסיס התקציב זה היה כבר מגיע לשבעה מיליון שקלים, ואנחנו לא קיבלנו את זה.
משה גפני: ברור שעם תקציב כזה, של 14 מיליון שקלים, כשמיבשים אותנו במשך כל כך הרבה שנים אנחנו יכולים לעשות פחות.
משה גפני: מה שאנחנו עושים זה מדגמים.
משה גפני: המדגמים האלה לוו במחקרים, והמחקרים הוכיחו הצלחה גדולה במניעת חזרה לפשיעה.
משה גפני: עובדה שאנשים שעברו טיפול השתקמו, ויש על זה הוכחות.
משה גפני: יש מספיק מחקרים, המחקרים נמצאים אצלי, אני יכול להביא את המחקרים האלה.
משה גפני: אלה דברים שפורסמו ויודעים אותם.
משה גפני: נשלחו המון מכתבים מאגודת הקרימינולוגים, משופטים גם למשרד האוצר וגם למשרד הרווחה, שמכירים בחשיבות של הרשות לשיקום האסיר עם כל הפעילות שהיא עושה.
משה גפני: יש חוק יסוד: כבוד האדם.
משה גפני: אסירים נכנסים לכלא, מרצים את עונשים וממשיכים להיענש.
משה גפני: כתוצאה מכך שאין לנו את המשאבים ממשיכים להעניש אותם מבחינה זו שאם הם גרים ביישובים שבהם אין להם היום מענה שיקומי בגלל שלרשות לשיקום האסיר אין תקציב, נוצר מצב שיש אפליה - האנשים האלה, הפרקליטות מתנגדת לשחרורם בגלל שאין תכנית שיקום לגביהם ורק אם יש להם כסף הם הולכים לגורם פרטי.
משה גפני: כאן שוב נגרמת עוולה מבחינת שוויון ההזדמנויות, ונוצר אי-שוויון משווע.
משה גפני: הרבה אנשים יושבים בכלא כי אין אפשרות לשקם אותם, כי אין משאבים כדי להכין את התכניות.
משה גפני: הרבה רשויות מוכנות להכין תכניות שיקום אסיר אבל הן רוצות מאתנו משאבים ואין לנו אפשרות לממן את זה.
משה גפני: אם אנחנו לא נותנים 50% מעלות של רכז הם לא מוכנים, והעלויות הן הרבה יותר נמוכות מאשר להחזיק אסיר בכלא.
יצחק וקנין: כולנו מכירים ויודעים מה העלות של החזקת אסיר, כמה המדינה משלמת.
אבי דיאמנט: אני רוצה להגיד עוד משהו לגבי השיקום התורני.
אבי דיאמנט: הכפישו אותנו ואמרו לנו שיש כאן אינטרסים.
אבי דיאמנט: השיקום התורני, סך הכול העלות שלו לרשות לשיקום האסיר זה 700,000 שקל.
אבי דיאמנט: זה שלושה עובדים והוסטל אחד.
אבי דיאמנט: יש 1,000 אסירים בשיקום תורני, שנמצאים באגפים תורניים.
אבי דיאמנט: לאוכלוסייה הזאת אין לנו מענה.
אבי דיאמנט: אני רוצה להגיד משהו גם מהיהדות.
אבי דיאמנט: אם אני לוקח את הלכות התשובה של הרמב"ם ואם אני לוקח את התורה בנושא חזרה בתשובה - הבסיס של היהדות מדבר על העניין של לתת הזדמנת נוספת.
אבי דיאמנט: לא עושים את זה.
אבי דיאמנט: למה האוכלוסייה צריכה להיענש?
אבי דיאמנט: אני לא מדבר על השאלה אם נעבור למשרד הרווחה או לא נעבור.
אבי דיאמנט: צריך היה לתת לנו את המשאבים כדי שנוכל לשקם.
אבי דיאמנט: מה שקורה זה שמענישים את האוכלוסייה.
אבי דיאמנט: שיגמרו את הנושא של הרפורמה או לא רפורמה מבחינה פוליטית, אבל שיאפשרו לאוכלוסייה לקבל את המשאבים כדי שהיא תוכל להשתקם.
אבי דיאמנט: מה שקורה זה שאין חזרה בתשובה ואין שום דבר.
יצחק וקנין: הדברים ברורים, רק אני רוצה למקד את העניין על מנת שנוכל להפיק תועלת מהדיון הזה ולא נסיים אותו ונתפזר.
יצחק וקנין: אני חייב לציין עובדה שציינה גם רחל שרביט ממשרד הרווחה - צריך לומר את האמת על השולחן.
יצחק וקנין: בישיבה עם מנכ"ל הרשות, מנכ"ל הרשות נתן אישור ללכת לרפורמה הזאת.
יצחק וקנין: זאת אומרת, הוא חתם על הסכם.
רחל שרביט: הוא חזר בו.
יצחק וקנין: רק מה, הוא דיבר ברשות משהו, כשהגיע למשרד הרווחה דיבר משהו, ואז נוצר הפלונטר.
יצחק וקנין: אני רוצה לומר לכם את הדברים באחריות, אני לא מטאטא מתחת לשולחן כלום.
יצחק וקנין: בסדר, הוא חזר בו, אבל הוא חתם על הסכם.
מאיר שטרית: אדוני, ככל שהתקדמו הדיונים המנכ"ל ראה את הכוונות.
מאיר שטרית: בהתחלה הם דיברו על כך שיעבירו את כל העובדים.
מאיר שטרית: הגברת רחל שרביט אמרה 90 עובדים.
מאיר שטרית: זה לא נכון, יש הוסטלים שעובדים שם 60–70 אנשים.
מאיר שטרית: הם לא מוכנים לקלוט אותם, מה מספרים פה סיפורים?
מאיר שטרית: אני נציג העובדים המדריכים, הם לא מוכנים לקלוט מדריך אחד כעובד מדינה.
מאיר שטרית: הם רוצים להפריט את כל ההוסטלים והם יהיו המפקחים.
מאיר שטרית: העובדים מתנגדים לזה בצורה חד-משמעית.
רחל שרביט: גם רש"א לא מוכנה להעסיק מעבר לחמש שנים.
מאיר שטרית: יש מדריכים שעובדים 14 שנה, גברת שרביט.
מאיר שטרית: מה תעשי אתם?
יצחק וקנין: סליחה, מרגע זה אתה מדבר רק כשאתה מדבר רשות דיבור.
יצחק וקנין: לא סתם מיקדתי את העניין בכך שההתנהלות לא היה מסודרת, גם מבחינת המנכ"ל שחתם על ההסכם.
יצחק וקנין: אני יכול להגיד שבשיחות שהיו לי עם השר כחלון בחודש האחרון הוא בעצמו מתנער לגמרי.
יצחק וקנין: הוא אמר: אני זורק את כל הרשות, בגלל שאין לו פתרון.
יצחק וקנין: מצד אחד יש לו את הרפורמה שעומדת בפתח, כשפה מבטיחים לו איזשהו תקציב, ומצד שני הרשות לא מוכנה ללכת לרפורמה המוצעת.
יצחק וקנין: יכול להיות שבצדק.
יצחק וקנין: לא הייתי מתנה את התקצוב של הרשות לשיקום האסיר ברפורמה.
יצחק וקנין: אם המשרד הייעודי חושב שהפעולות שאתם עושים ביום-יום הן חשובות - ולדעתי הן חשובות מאוד, כמי שבזמנו טיפל בנושא הזה - לא יעלה על הדעת שבמשך יותר מעשר שנים לא יתווסף שקל אחד למשרד, נוסף רק בחסדים שלנו.
יצחק וקנין: כל שנה הייתי דואג לבוא לוועדת הכספים - גם אני, גם דוד אזולאי, גם ליצמן, גם משה גפני - ומבקשים תוספת של עוד שלושה מיליון, עוד ארבעה מיליון.
יצחק וקנין: כיבינו שריפות, אבל זה לא יכול להמשיך בצורה כזאת, מישהו במשרד הרווחה צריך להבין את זה.