GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק וקנין: אם הפעילות שהם עושים כל כך חשובה, צריך לדאוג לדבר הזה.
יצחק וקנין: איך הדבר יתבצע לגבי הרפורמה שמוצעת בסופו של יום?
יצחק וקנין: זה כבר עניין של דין ודברים בחקיקה שמונחת בוועדת הפנים, שלא מקודמת מסיבות שעובדי הרשות לא מוכנים ללכת לרפורמה הזאת.
יצחק וקנין: מצד שני, צריך למצוא פתרון, אי-אפשר להשאיר את זה שיד אחת מושכת ימינה ויד שניה שמאלה, והמערכת נאנקת.
יצחק וקנין: בסופו של יום מי שסובל זה ציבור גדול של אסירים ומשפחות שלמות, שאנחנו יכולים לשקם אותם בפחות כסף מאשר עלות של החזקת אסיר.
אברהם מיכאלי: כולל אלה שנקראים כביכול "סרבני הודאה".
אברהם מיכאלי: זו קבוצה לא קטנה שיושבת שם והרשות לשיקום האסיר לא יכולה להגיע אליהם.
אברהם מיכאלי: ממש מונעים מהם מלהגיע אליהם, ויש חוות דעת שגם אותם אפשר לשקם.
יוסי וילנר: העובדה שלא נמצא כאן המנכ"ל של הרשות לשיקום האסיר, זו סיטואציה שאנחנו באים לכאן כשבת הדל, גם מבחינתנו כעובדים וגם כמייצגים של האוכלוסייה שבה אנחנו מטפלים.
יוסי וילנר: זו הסיטואציה העכשווית, בלי להיכנס לשאלה האם יעבור החוק או לא יעבור החוק.
יוסי וילנר: מי אנחנו בכלל שנשפיע לכאן או לכאן?
יוסי וילנר: יש כאן מחוקק, יש ועדות, הם יקבלו את ההחלטות ואנחנו, כעובדים, נצטרך לחיות עם ההחלטות האלה.
יוסי וילנר: אבל אני מדבר על דבר אחר - מבחינה כספית אנחנו חדלים לתפקד.
יוסי וילנר: ההתחייבויות של הרשות לשיקום האסיר מגיעות כמעט לשבעה מיליון שקלים.
יוסי וילנר: הצרכים שלנו עד סוף השנה הם לפחות עוד חמישה מיליון, עם כל התוספות שקיבלנו - ואנחנו מודים לכל אחד ואחד שמעביר לנו כספים, בין אם מהמשרד, בין אם זה מהאוצר או מוועדת הכספים.
יוסי וילנר: אנחנו מודים לכל אחד, אבל כרגע, עד לינואר, נהיה במצב שחסרים לנו 12 מיליון שקלים.
דוד אזולאי: האם סגרתם אגפים מסוימים?
יוסי וילנר: לא סגרנו.
יוסי וילנר: מה שקורה זה שאנחנו לא משלמים התחייבויות.
יוסי וילנר: זה הפתרון שאנחנו יכולים לעשות.
אבי דיאמנט: מספר רשויות מקומיות הפסיקו את הפעילות של שיקום האסיר.
יוסי וילנר: אנחנו לא משלמים התחייבויות שלנו מ-2011, אולי אפילו מ-2010, ודאי לא מ-2012.
יוסי וילנר: זה כסף שחייבים להחזיר אותו אי-פעם.
יוסי וילנר: אם אנחנו נמצאים באוברדרפט בבנק, מישהו צריך לשלם את הריבית הזאת.
יוסי וילנר: במצב הזה – אם לא בחודש הבא אז בחודש שאחרי זה – לא נוכל לשלם אפילו משכורות, לא נוכל לעשות כלום.
יצחק וקנין: יש דברים שאני חייב להגיד.
יצחק וקנין: השתתפתי במספר דיונים באוצר, יחד עם סגן שר האוצר ועם אנשי הרשות, עם המנכ"ל.
יצחק וקנין: בהתחייבות שלכם, דב, גם על-פי החקיקה, יש הבטחה ל-30 מיליון שקל לערך.
יצחק וקנין: זו הבטחה ששמעתי מספר פעמים.
יצחק וקנין: אז אני שואל שאלה פשוטה: כרגע יש תהליך שנמצא בוועדת הפנים, שכל עובדי הרשות יהיו עובדי משרד הרווחה, עובדי מדינה.
יצחק וקנין: כל עוד הדבר הזה לא מתבצע אתם חונקים את הרשות.
דוד אזולאי: מייבשים.
יצחק וקנין: מייבשים וגם חונקים – כל המילים שאפשר להגיד.
יצחק וקנין: אם אתם חושבים שאכן מגיעים 30 מיליון שקלים, למה אתם לא מזרימים אותם?
יצחק וקנין: למה לעשות להם את החיים כל כך קשים?
יצחק וקנין: אתה יודע, דב, 14 המיליון שאתה זורק, חבל שאתה זורק אותם – לפי השיטה שלך.
קריאה: בסוף הציבור נענש.
קריאה: זה לא שהעובדים של הרשות לא מקבלים כסף.
יצחק וקנין: עלות אחזקת אסיר בבית-סוהר היום, אתה יודע יותר טוב ממני, היא קרוב ל-12,000–13,000 שקל.
יצחק וקנין: אני אומר מספרים מדויקים.
רחל כרמל קפלן: עלות לאסיר רגיל.
רחל כרמל קפלן: בואו נשאל כמה העלות לאסיר בשיקום.
יצחק וקנין: אסיר בשיקום עולה 1,500–3,000 שקל גג.
יצחק וקנין: לא משתלם לך?
רחל שרביט: כמה עולה אסיר בשיקום בכלא?
רחל שרביט: פי כמה וכמה מאסיר רגיל.
יצחק וקנין: דב, מה אתה יכול לבשר לנו?
דב בארי: אין פה שום ייבוש ושום חניקה.
דב בארי: הנושא הוא פשוט – לפני שנתיים משרד הרווחה פנה אלינו והציע שינוי מבני ברשות לשיקום האסיר.
דב בארי: על המתווה של השינוי המבני חתמו גם משרד הרווחה, גם מנכ"ל הרשות לשיקום האסיר וגם היושב-ראש, מתוך מטרה לעשות הליך טיפולי ושינוי מבנה, שלא אני יזמתי ואני לא המומחה לנושא הזה.
דב בארי: בשביל זה יש אנשי מקצוע, שיקום אסירים זה לא התחום שלי.
דב בארי: זו היתה היוזמה שבאה מתוך משרד הרווחה.
דב בארי: ליוזמה הזאת היו תנאים שניבנו בשיתוף עם הרשות לשיקום האסיר ובשיתוף עם משרד הרווחה כדי לקדם את היוזמה.
דב בארי: כל עוד הנושא הזה לא מתקדם – הכסף הזה הוא לא יש מאין.
דב בארי: חברי ועדת הכספים יודעים טוב מאוד מה המשמעות.
יצחק וקנין: אבל אני ואתה מבינים שעם 14 מיליון מלפני עשר שנים ועד היום זה נועד לגסיסה לאט-לאט, מוות קליני.
יצחק וקנין: זה אפילו לא מוות קליני.
דב בארי: השנה הזאת תקציב הרשות לשיקום האסיר עומד על 17.5 מיליון שקלים.
יצחק וקנין: זה בתוספות שאנחנו נותנים, לא בבסיס התקציב.
יצחק וקנין: דב, אני ואתה מבינים בזה טוב.
דב בארי: בסדר, אבל התוספות הן תוספות שנועדו לאפשר - - -
אבי דיאמנט: רק כדי שיהיו משכורות.
רחל כרמל קפלן: אבל אי-אפשר לחיות ככה - - - זה לא עובד ככה.
יצחק וקנין: רבותי, בואו לא נדבר יחד כי אנחנו אמורים לסיים את הדיון.
יצחק וקנין: אני רוצה שנצא מפה בהחלטה תכליתית בעניין הזה.
דב בארי: השנה התקציב הזה ניתן לא על דעת ועדת הכספים אלא על דעת משרד האוצר, כדי לנסות לאפשר את המשך קיומה של הרשות לשיקום האסיר תוך כדי תהליך.
דב בארי: התהליך מבחינתנו עוד לא הסתיים.
דב בארי: מושב הקיץ עוד לא הסתיים, יש לנו עדיין ישיבות עם יושב-ראש ועדת הפנים, חבר הכנסת אמנון כהן.
דב בארי: אנחנו מנסים לקיים את זה, לא אמרנו נואש.
דב בארי: יכול להיות שיש פה גורמים שאמרו נואש, אנחנו עוד לא.
דב בארי: אנחנו מאמינים בתהליך הזה כי באו אלינו אנשי המקצוע ואמרו שיש פה מה לעשות.
דב בארי: אנחנו רוצים שהתהליך הזה יסתיים.
מאיר אסרף: הנושא של הדיון הוא לא האם הרשות תיסגר או לא תיסגר, תעבור למשרד הרווחה או לא, אלא על עצם העובדה שיש התניה של תקצוב ברפורמה.
מאיר אסרף: זה נוהג שהוא נוהג פסול, מבקר המדינה הוציא דוח מפורט מאוד על הנושא הזה, ובו תוקפים את משרד האוצר על הנושא הזה בדיוק, על העובדה שהמשרד שאמון על תקצוב לא מבצע את תפקידו ולא מעביר כספים, ומעניש את הציבור בכך שהוא לא מעביר תקציבים.
מאיר אסרף: עובדי רש"א לא נענשים מזה שאין תקציבים, מי שנענש זה הציבור, הציבור שהעובדים צריכים לתת לו שירות.
מאיר אסרף: כרגע ברשות לשיקום האסיר אין כסף.
מאיר אסרף: אין כסף כי התקציב של הרשות לשיקום האסיר תוכנן על בסיס כפול מהתקציב שהוקצה לו במסגרת חוק התקציב.
מאיר אסרף: העובדה שהרשות לשיקום האסיר היא גוף שנותן שירות לציבור יוצרת קשר ישיר בין ייבוש הרשות לבין הכספים שהציבור זכאי להם.
מאיר אסרף: זה לא כסף של האוצר, האוצר אמון על שמירה על הכסף ואמון על הקצאה שלו בצורה נכונה.
מאיר אסרף: אם יש עכשיו רפורמה בשלבים – ודרך אגב, אותם שלבים מתארכים בגלל שלא היתה הידברות מוקדמת והגישו את החוק במסגרת חוק ההסדרים.
מאיר אסרף: אם היתה מוקמת ועדה אני מאמין שהיינו כבר אחרי הרפורמה.
מאיר אסרף: לעובדים אין התנגדות עקרונית לרפורמה, וגם אין להם מה לומר על הנושא הזה.
מאיר אסרף: העובדים תומכים בכל דבר שיועיל לאסיר, המטופלים שלהם.
מאיר אסרף: אין כל קשר בין הייבוש התקציבי לבין התוצאה שמייחל אליה משרד הרווחה.
מאיר אסרף: עוד עובדה חשובה.
מאיר אסרף: שר הרווחה, משה כחלון, הוציא מכתב שבו הוא ביקש להסיר אחריותו מהרשות.
מאיר אסרף: העובדה שהשר מבקש להסיר אחריות מהרשות, המשמעות היא שכרגע הרשות נמצאת לכאורה במצב שבו אין מבוגר אחראי.
מאיר אסרף: גם אין מנכ"ל - - -
רחל שרביט: הוא ביקש אבל לא הסיר.
מאיר אסרף: הוא ביקש להסיר וביקש להעביר את האחריות למשרד האוצר.
רחל שרביט: צריך חוק.
מאיר אסרף: צריך חוק, נכון.
מאיר אסרף: גם אני אמרתי שצריך חוק.
מאיר אסרף: לדעתי, צריך להעביר את התקציבים שתוכננו, לא להתנות תקצוב של הציבור ברפורמה.
מאיר אסרף: אנחנו מוכנים להידברות, ובלבד שההדברות תהיה ללא תנאים מוקדמים – ללא תנאים מוקדמים של פיטורי עובדים; ללא תנאים מוקדמים שהמשמעות שלהם היא אי-העסקה של מדריכים שהם אסירים משוקמים.
מאיר אסרף: אני מבקש מהוועדה לפעול להעברת תקציבים נוספים להפעלת הרשות.
מאיר אסרף: זה לטובת הרשות.
שי טייטלבום: אני מוועד עובדי הרשות, ואני רוצה להוסיף שתי נקודות על הדברים שאמר עורך הדין אסרף.
שי טייטלבום: אחת, במסגרת הסעיף שחתמו עליו האוצר, הרווחה ומנכ"ל הרשות יש סעיף שמאפשר לאוצר להעביר כספי ביניים - זה מוגדר לאור התקדמות החוק.
שי טייטלבום: התקדמות החוק אין פירושו סיום החוק.
שי טייטלבום: למיטב הבנתי, חבר הכנסת אמנון כהן דן בחוק, הוא מקדם אותו, יש סעיפים שדנים עליהם וזזים.
שי טייטלבום: לכן משרד האוצר ומשרד הרווחה בהסכמה הדדית, ורש"א בוודאי לא תתנגד, יכולים להעביר כסף כתקציב ביניים במסגרת ההסכם.
שי טייטלבום: זה נכון שיש סעיף כזה בהסכם?
דב בארי: יש.
שי טייטלבום: יש כזה סעיף בהסכם.
שי טייטלבום: אני מודה, אני דואג גם למשכורת שלי אבל בהחלט גם לאסירים המשוחררים.
שי טייטלבום: לאור המצב, שהרשות הולכת לקראת קריסה, אני מבקש שינצלו את הסעיף שמאפשר לאוצר להעביר תקציב לרשות, שתוכל לשרוד עד שיוחלט בדרג הפוליטי האם היא עוברת לרווחה או לא עוברת לרווחה.
שי טייטלבום: הרי זו לא החלטה של ועד העובדים, זו החלטה של ועדת הפנים של הכנסת.
שי טייטלבום: זה דבר אחד.
שי טייטלבום: הדבר השני שרציתי להעיר זה שדיברו על נושא הלאמה, אבל בד בבד כבר פורסם גם מכרז, שנעצר רק בגלל שיש בקשה לבג"ץ לעצור אותו.
שי טייטלבום: כמו בית-הסוהר הפרטי בשעתו של שירות בתי הסוהר, יש בג"ץ עולה ותלוי.
שי טייטלבום: נדמה לי שבספטמבר יש דיון בנושא.
שי טייטלבום: אבל משרד הרווחה הולך להפריט את ההוסטלים.
שי טייטלבום: זו מגמתו, גם האוצר אומר את זה.
שי טייטלבום: זה לא סודי, זה לא משהו שלא נדון בכל המקומות.
שי טייטלבום: גם את זה צריך לקחת בחשבון, שמדברים מצד אחד על הלאמה ומצד שני מדברים גם על הפרטה של שירותים מסוימים בתוך רש"א.
רחל כרמל קפלן: גם אני מוועד העובדים.
רחל כרמל קפלן: אני שומעת כל הזמן שמתארים את התפקוד שלנו ואומרים שיש לנו גירעונות.
רחל כרמל קפלן: ממה נובע המצב של רש"א?
רחל כרמל קפלן: כמו שאמרו כאן, התקציב לא גדל 12 שנים.
רחל כרמל קפלן: בשנת 2001 התקבל חוק ועדת השחרורים על-ידי משרד המשפטים, שבחן את האפשרויות של גופים לתת מענים לאסירים משוחררים.
רחל כרמל קפלן: רש"א נמצאה כמתאימה ויש לה מעמד בכורה בחוק.
רחל כרמל קפלן: זה אומר שרש"א, לא רק שהיא מתפקדת אלא היא מתפקדת היטב.
רחל כרמל קפלן: אני לא מכירה הרבה גופים שקיבלו על עצמם משימה כזאת, שתכליתה היא לראות כל אסיר ולבנות תוכנית לשיקומו, שלא מקבלת תקציב על זה.
רחל כרמל קפלן: במקום זה אומרים לנו: יש לכם גירעונות.
רחל כרמל קפלן: הגירעונות נובעים מזה שלא קיבלנו כסף.
רחל כרמל קפלן: לא שמעתי כאן, כשרחל תיארה את הפתרונות של משרד הרווחה, שיהיה בכל יישוב עובד של רש"א, בדיוק כמו שיש היום.
רחל כרמל קפלן: העובדים שלנו נמצאים ברווחה, הם עובדים יחד עם מחלקת הרווחה, חלקם הם עובדים של העירייה בתוך הרווחה.
רחל כרמל קפלן: המגמה של כולם, אני מאמינה, וגם של הרשות, שיהיה עובד בכל גוף שאפשר להכניס מבחינת מספר אסירים.
משה גפני: אתם מסכימים שהעובדים יעברו להיות עובדי משרד הרווחה?
רחל כרמל קפלן: תלוי במה.
דוד אזולאי: אמר כאן העורך דין שאין להם בעיה, רק שיישבו אתם בהידברות בוועדה משותפת כדי לבדוק את הנושא.
דוד אזולאי: הוא אמר את זה.
רחל כרמל קפלן: במהלך המגעים שמענו כל מיני השערות על פיטורים, על מבוגרים שילכו הביתה, על עובדים סוציאליים שילכו הביתה.
רחל כרמל קפלן: ברשות עובדים אנשים מכל מיני מקצועות, ואני חושבת שהחשוב מכל - אומרים שבמקום שבעל תשובה עומד – אלה אסירים ששוקמו, ואותם לא ירצו להעסיק אחר כך.
רחל שרביט: למה לא?
רחל כרמל קפלן: מה אמרו על המדריכים?
רחל כרמל קפלן: שהם ילכו הביתה.
רחל שרביט: לתוך המדינה, יקבלו גם - - -
מאיר אסרף: חוק שירות המדינה (מינויים) מאפשר רק בהינתן אישור של נציב שירות המדינה קליטה של אדם שיש לו עבר פלילי.
רחל שרביט: בסדר, אבל קולטים ויקלטו.
מאיר אסרף: זה לא מה ששמענו בוועדה.
רחל שרביט: אז יש התחייבות, אני אומרת את זה לפרוטוקול.
רחל שרביט: גם לגבי הפיטורים - - -
רחל כרמל קפלן: נאמר בוועדת הפנים בצורה כי גלויה שהמטרה היא לא הלאמת רש"א אלא הפרטתה מיד לאחר מכן.
רחל כרמל קפלן: זה מאוד עצוב שהמטרה היא לא לדאוג לשיקום האסיר אלא להפריט.
רחל שרביט: מי אמר שזאת המטרה?
רחל כרמל קפלן: תפשפשי בפרוטוקול, תראי את זה.
רחל שרביט: הייתי בכל הישיבות - - -
מאיר שטרית: בישיבת העדכון אצל חבר הכנסת אמנון כהן, כשעמדנו על רגלינו האחוריות והסכמנו ששישה הוסטלים יצאו להפרטה ושישה הוסטלים אתם תקלטו, אתם התנגדתם.
שי טייטלבום: זה לא הרווחה.
מאיר שטרית: האוצר התנגד.
שי טייטלבום: משרד הרווחה הסכים לעניין, משרד האוצר איננו מסכים לעניין.
רחל כרמל קפלן: על כל פנים, בעשור האחרון לא ניתנה לרשות הזדמנות אמיתית אחת לעבוד בתקציב ראוי.
רחל כרמל קפלן: זה תקציב של בית-ספר תיכון, לא של רשות ממלכתית.
משה גפני: שוב, אני בהרגשה רעה מהדיון הזה.
מאיר שטרית: ההסתדרות מעולם לא הסכימה להפרטה של ההוסטלים, כמו שנאמר כאן.
משה גפני: יש לי הרגשה רעה עם הדיון הזה.
משה גפני: זה דבר נורא ואיום, המציאות שבה המדינה היתה צריכה לקבל החלטה, ואם אתם לא יכולים לקבל החלטה בעניין הזה תרימו ידיים; אם אתם יכולים לקבל החלטה תקבלו החלטה.
משה גפני: מה אתם סוחבים את העניין הזה ככה?
משה גפני: זה עינוי דין, זו פגיעה באסירים, זו פגיעה בעובדים, האוצר לא מעביר כסף והוא מבסוט.
משה גפני: בארי, אי-אפשר להמשיך במצב הזה.
משה גפני: אני מציע מה שהציע חבר הכנסת דוד אזולאי - שתקום ועדה משותפת למשרד האוצר, משרד הרווחה והרשות לשיקום האסיר ותגיע לפתרון בפרק זמן - - -
מאיר אסרף: והעובדים.
משה גפני: מה זה הרשות לשיקום האסיר?
מאיר שטרית: יש הנהלה, שהולכת עם מה שמציבים, ויש את נציגות העובדים שמייצגת את כלל העובדים.
משה גפני: בסדר, נציגות העובדים.
משה גפני: יהיה ממלא מקום, אתם יכולים להביא את ממלא המקום.
רחל כרמל קפלן: אנחנו מבקשים שגם נציג ועד העובדים יהיה.
משה גפני: חשבתי שיש רק עובדים עכשיו, אבל אם יש ממלא מקום אני מברך אתכם.
רחל שרביט: יהיה, יהיה.
רחל שרביט: מחר מראיינים.
משה גפני: יהיה ממלא מקום, אתם תמנו אותו, הוא יבוא יחד אתכם לישיבה של הוועדה המשותפת.
משה גפני: אבל העובדים צריכים להיות בעניין.
משה גפני: בינתיים האוצר צריך להעביר כסף.
דב בארי: בואו לא נשכח שכרגע מתנהלים דיונים על הנושא הזה בוועדת הפנים של הכנסת, אצל חבר הכנסת אמנון כהן.
דב בארי: היו דיונים בפורומים גדולים, היו גם דיונים בפורומים מצומצמים.
דב בארי: אני בטוח שכמו שאני ישבתי עם חבר הכנסת אמנון כהן, ישבו גם נציגי העובדים.
דב בארי: יש עוד ישיבה אתו במהלך השבוע הקרוב או בשבוע הבא.
דב בארי: אני מציע לנסות להגיע למיצוי תהליכים שם.
משה גפני: אנחנו נתאם עם אמנון כהן כדי שהם לא ייכנסו בין הוועדות.
משה גפני: זה המתווה שעליו אנחנו הולכים, אתם תצטרכו להעביר כסף.
משה גפני: נצטרך לקבוע איזה דד-ליין.
דוד אזולאי: תוך חודש ימים אנחנו יוצאים לפגרה, ואני לא רוצה שהעסק הזה יתגלגל עד אחרי הפגרה.
דוד אזולאי: אני מציע כרגע לאפשר הזרמת תקציב.
דוד אזולאי: שמענו פה דברים קשים, המערכת קורסת.
דוד אזולאי: שים לב להתנהלות - ידעו שהמנכ"ל מסיים את תפקידו, רק מחר יזמנו לריאיון ולך תדע מתי הוא יקבל את המינוי ויתחיל לעבוד.
משה גפני: אנחנו מבקשים לעשות את הוועדה המשותפת הזאת.
משה גפני: אדבר עם אמנון כהן כדי לתאם, שלא נעשה דברים בכפילות.
משה גפני: אני מבקש להעביר כסף, זה לא יכול להימשך בצורה הזאת.
משה גפני: המשמעת של אי-הזרמת כסף היא לייבש את הרשות.
משה גפני: המשמעות של ייבוש הרשות היא פגיעה בעובדים ופגיעה באסירים.
משה גפני: לכל הדעות הם עושים את מלאכתם נאמנה והם צריכים לעשות את זה.
משה גפני: המדינה סבורה – במקרה הזה, משרד הרווחה - שיש דברים שצריך לעשות בהם שינויים?
משה גפני: תעשו את השינויים.
משה גפני: אתם לא יכולים להסתובב עם השינויים האלה כבר כמה שנים ובינתיים לא להעביר כסף.
משה גפני: אני לא יכול לעבור על זה לסדר היום, הוועדה לא יכולה לעבור על סדר היום.
משה גפני: לא נעשה כפילות, נדבר גם עם אמנון כהן.
משה גפני: אני מאוד מבקש לקיים דיון דחוף על העניין הזה ולהעביר כסף.
משה גפני: אני מבקש להעביר כסף על מנת שהעובדים לא ייפגעו, שהפעילות לא תיפגע והאסירים לא ייפגעו.
משה גפני: אדבר עם אמנון כהן.
דוד אזולאי: אני מבקש להוסיף סעיף קטן: שיעדכנו את יושב-ראש הוועדה תוך שבועיים.
דוד אזולאי: תגביל בזמן, אדוני היושב-ראש.
אברהם מיכאלי: שבועיים זה הרבה.
משה גפני: כן, גם אם אין התקדמות.
משה גפני: בתוך חודש צריך לקבל, בתוך שבועיים לעדכן.
אבי דיאמנט: אנחנו מבקשים תאריך יעד להעברת הכספים, שזה יהיה לפני פגרת הכנסת.
משה גפני: אמרתי שאני מבקש בתוך חודש – זה לפני סיום המושב – ובתוך שבועיים לעדכן אותי איפה זה עומד.
פניה קירשנבאום: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת הכספים לנושא ביטוח.
פניה קירשנבאום: תודה לכל מי שטרח והגיע.
פניה קירשנבאום: הגיע מישהו ממשרד החינוך?
פניה קירשנבאום: הגיע.
פניה קירשנבאום: חשבתי הרבה על מה שנעשה היום.
פניה קירשנבאום: זה טוב להיות מצליפה וכל פעם לבדוק מה הסטטוס של החינוך הפיננסי, היכן הוא התקדם והיכן הוא לא התקדם ולהעביר ביקורת על כולם אבל החלטתי שהיום נלך בכיוון אחר.
פניה קירשנבאום: אני אומר לכם מה אני הולכת לעשות, מה אני עושה ואני אשמח לשמוע את דעתכם והמלצותיכם.
פניה קירשנבאום: אני רוצה קודם כל לספר על משהו שאולי דיברנו עליו בישיבת הוועדה הקודמת אבל סיפרתי את זה בכל מיני הזדמנויות ואולי שמעתם בתקשורת.
פניה קירשנבאום: ביום ראשון שעבר עשינו הפנינג חינוך, אירוע בבאר-שבע של חינוך פיננסי לזוגות צעירים.
פניה קירשנבאום: עיריית באר שבע ארחה אותנו.
פניה קירשנבאום: יחד אתנו היו יועצים פיננסיים של התאחדות היועצים, של יוסי אש וטל.
פניה קירשנבאום: אני הייתי קצת פסימית כי מי כבר יגיע לאירוע בבאר שבע בשעה 5:00 אחר הצהרים כאשר הילדים כבר בחופשה.
פניה קירשנבאום: לא פרסמנו את האירוע בתקשורת אלא זה היה בעירייה, במחלקת הרווחה.
פניה קירשנבאום: הגיעו 85 אחוזים מאלה שנרשמו וזה אומר 42 משפחות.
פניה קירשנבאום: הנחה את הערב המאמן הבכיר אריה מליניאק ואני חושבת שהוא עשה דבר נפלא כי הוא הכין את המשפחות לקראת השינוי.
פניה קירשנבאום: זאת אומרת, כל המצגת שלו הייתה מה אנחנו, איך עושים אבל הוא קצת פתח להם את הראש כדי שלא יחששו משינויים ומה מביא את השינוי.
פניה קירשנבאום: המשפחות שיצאו אחרי הייעוץ, כולם ניגשו – בפעם הבאה גם נכין דפי משוב לאירוע כזה – והשאירו מספר טלפון.
פניה קירשנבאום: המשפחות היו מאוד מרוצות.
פניה קירשנבאום: יש משפחות שכבר פנו להמשך הליווי.
פניה קירשנבאום: שאלתי את המשתתפים האם מישהו רוצה לבוא ולספר לכם מה הם הרגישו באירוע הזה אבל מכיוון שהישיבה מתקיימת ביום שלישי בשעה 2:00 בצהרים, הם לא יכלו להגיע כי הזוגות הצעירים עובדים.
פניה קירשנבאום: לכן אני אקריא לכם מכתב שקיבלתי.
פניה קירשנבאום: "ברצוני לברך את חברת הכנסת פניה קירשנבאום על היוזמה לארגון ערב שכזה.
פניה קירשנבאום: השכלתי המון ורכשתי ידע אשר יאפשר לי להבין את העקרונות שבניהול תקציב משפחתי.
פניה קירשנבאום: יחד עם זאת, האווירה הנעימה, האירוח המכובד והאנשים המקצועיים נתנו הרגשה טובה ובטוחה.
פניה קירשנבאום: תודה וכן ירבו ערבים כאלה".
פניה קירשנבאום: זה משהו קצר אבל אני חושבת שזה באמת נותן את אפשרות החשיבה לכיוון אליו הולכים.
פניה קירשנבאום: אני לא זוכרת אם סיפרתי לכם כאן אבל הסקר שנעשה באנגליה הראה ששמונים אחוזים מהמשפחות מוכנים לדבר עם הילדים על חינוך מיני, על סמים ועל אלכוהול אבל לא מדברים על החינוך הפיננסי.
פניה קירשנבאום: אריה מליניאק הביא דוגמה שאני קניתי אותה – אני אוהבת לקנות כל מיני דוגמאות כאלה – ואמר שאנחנו עכשיו בחופשת קיץ ואנחנו יוצאים עם הילד לקניון.
פניה קירשנבאום: האם אתם אומרים שיש לו שלושים שקלים ושיחליט מה הוא קונה בשלושים שקלים?
פניה קירשנבאום: האם הוא הולך לסרט וקונה פופקורן או הולך לסרט וקונה גלידה או שהוא משאיר את הכסף פתוח ומסיים את היום ב-500 שקלים.
פניה קירשנבאום: כך כבר מלמדים את הילד לנהל את התקציב.
פניה קירשנבאום: זאת בדיוק הנקודה.
פניה קירשנבאום: אני מאוד מקווה משרד החינוך ייקח את הנושא ברצינות בתמיכת האוצר ויכניס את זה למערכת החינוך כך שנעשה גם בתי ספר לחינוך פיננסי להורים וזה ייכנס לנו בדם שהחינוך הזה הוא כמו כל חינוך אחר כי זה חשוב.
פניה קירשנבאום: אנחנו צריכים להבין את החשיבות.
פניה קירשנבאום: טל כל הזמן אומר לי שאצלנו יש שלושה צמתים חשובים בחיים או שלושה דברים שחשובים לנו ואני מסכימה אתו לגמרי הדבר הראשון הוא הבית.
פניה קירשנבאום: אצל כל היהודים, הישראלים במיוחד, יש לבית חשיבות.
פניה קירשנבאום: באירופה ובארצות הברית לא כולם חייבים לקנות בית אבל אצלנו בית הוא בחשיבות וזה אומר משכנתא וכל מה שמתקשר לנושא הבית.
פניה קירשנבאום: הדבר השני הוא חסכון לילדים והדבר השלישי הוא חסכון פנסיוני.
פניה קירשנבאום: אלה שלושת המרכיבים של החיים הבוגרים אבל כדי ללמוד לעשות את זה נכון בחיים הבוגרים, אנחנו חייבים להתחיל את זה בגיל הרבה יותר צעיר.
פניה קירשנבאום: שמעתי שהמפקח יצא עם כך שאולי החינוך הפיננסי ייכנס אפילו בגני חובה.
פניה קירשנבאום: על כל זה אני רק יכולה לברך.
פניה קירשנבאום: מה בכל זאת אני עושה בעניין.
פניה קירשנבאום: כבר בשבוע הבא – ואם זה לא יקרה בשבוע הבא, אנחנו נניח את זה בשבוע הקרוב – אני מניחה שני חוקים.
פניה קירשנבאום: החוק הראשון מדבר על החינוך הפיננסי לזוגות צעירים ואיך עושים זאת.
פניה קירשנבאום: זה באמת בהמשך לפרויקטים.
פניה קירשנבאום: דרך אגב, הפרויקט שעשינו בבאר שבע, אני הולכת להמשיך כשמונה מפגשים כאלה בכל הארץ וכנראה שהמפגש הבא יהיה בנצרת עילית בסוף אוגוסט.
פניה קירשנבאום: אם כן, באיזה זמן אנחנו פוגשים את הזוגות הצעירים.
פניה קירשנבאום: בדרך כלל אנחנו פוגשים אותם במשרד הפנים כשהם באים להירשם כנשואים.
פניה קירשנבאום: החוק אומר שבמועד הזה הם יקבלו ואוצ'ר לשלושה מפגשים לחינוך פיננסי אבל זה לא יהיה חינם אלא הם ישתתפו בחצי מהעלות של שלושת המפגשים האלה.
פניה קירשנבאום: הכוונה היא שבמפגש הראשון יאספו את כל הנתונים של המשפחה, מה ההכנסות שלהם, מה ההוצאות שלהם וכולי.
פניה קירשנבאום: במפגש השני ינתחו את זה ויראו האם הם יכולים להגיע למשכנתא, האם הם יכולים לחסוך ומה קורה עם כל הסיפור.
פניה קירשנבאום: המפגש השלישי יהיה להמלצות, איך לנהל נכון את התקציב המשפחתי עם היעדים ועם המטרות.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שזה צריך להיות משהו מוצלח.
פניה קירשנבאום: בארץ יש בסך הכול כחמישים אלף זוגות שנישאים ולכן אולי נחשוב להתחיל את הפרויקט הזה באופן דיפרנציאלי.
פניה קירשנבאום: אם אפשר היה לכסות מבחינה תקציבית את כולם, היינו שמחים.
פניה קירשנבאום: ננסה להוציא מהחוק הזה את המקסימום.
פניה קירשנבאום: החוק השני מדבר על הדרכה לחיילי צה"ל.
פניה קירשנבאום: בדיון הקודם השתתפה נציגת צה"ל אבל אני לא רואה אותה כאן.
פניה קירשנבאום: הכוונה היא להכשיר חיילות ת"ש לכך שהן יעבירו הדרכה, אבל עד שזה יקרה ועד שבאמת ידריכו ויעשו את הכול, אנחנו רוצים למצוא את החיילים באותם מקומות שם אפשר לרכז אותם.
פניה קירשנבאום: אם לא לתת לכולם, לפחות לתת לאלה שנאתר אותם כחשובים ביותר כמו חיילים בודדים ואולי עד אז יהיו לנו חיילים חרדים שגם להם אולי צריך לתת את ההדרכה איך להתנהל בתקופת השירות בצבא.
פניה קירשנבאום: בשלב הראשון של הגיוס הם יקבלו חינם את ההדרכה לחינוך פיננסי.
פניה קירשנבאום: אלה פחות או יותר הדברים.
פניה קירשנבאום: מכיוון שהיום אני לא מצליחה באף אחד, אני אשמח מאוד אם יש לכם מה לומר על הנושא ואיך אתם רואים אותו.
פניה קירשנבאום: אני היום פותחת צוהר לחקיקה ולחשיבה על התוכניות המשותפות.
פניה קירשנבאום: אתם נמצאים במקום בו הכול נרשם ואני מקווה שגם נוכל ליישם את כל ההמלצות שלכם.
פניה קירשנבאום: יש כבר אנשים שביקשו את רשות הדיבור.
פניה קירשנבאום: אוריאל לנדברגר, פעמונים.
אוריאל לנדברגר: אני רוצה לברך אותך על ההתמדה ועל כך שאת מובילה את הנושא.
אוריאל לנדברגר: אני חושב שזה נושא שהוא משמעותי מאוד.
אוריאל לנדברגר: זה שנמצאים כאן המובילים של נושא החינוך הפיננסי – גם משרד האוצר ואחרים – והם מגיעים כשאת קוראת להם, זה מבטא את החשיבות וכל הכבוד על הכינוס של כולם תחת קורת הגג שלך.
אוריאל לנדברגר: בסופו של עניין אני רוצה לתת דגש ולומר שאני חושב שיש כאן חשיבות רבה בתוך ההסתכלות הזאת כשאנחנו מדברים על חינוך פיננסי והיא באמת לדעת את המציאות בישראל.
אוריאל לנדברגר: כלומר, הרבה מדברים על חינוך פיננסי ולוקחים את זה למקומות שהם באמת חשובים - נושא של הפנסיה, נושא של השקעות – כדי לקדם את האנשים והידע, אין ספק שהוא מקצועי.
אוריאל לנדברגר: אני חושב שהכלים האלה שבהדרכה למשפחות הם גם כלי להוציא אנשים ממצוקה כלכלית.
אוריאל לנדברגר: ממש כלי טיפולי באוכלוסייה נזקקת, באוכלוסייה שדרך שילוב של ידע, הדרכה, ובעיקר גם ליווי, אפשר להוציא משפחות במצוקה.
אוריאל לנדברגר: אני חושב שההתייחסות אליהם בשלבים מסוימים, אנחנו נשמח מאוד שהמציאות שלהם תתקדם ונושא החסכון והדברים האלה יהיו מרכזיים, אבל אני חושב שדגשים כמו התמודדות עם חובות, עם הוצאה לפועל, התמודדות עם יכולת של מיצוי זכויות, זה חלק מהחבילה.
אוריאל לנדברגר: הנושאים האלה צריכים להיות מרכזיים.
אוריאל לנדברגר: יש הנושא החברתי כי בעצם בסופו של דבר המטרה כאן היא מטרה חברתית והיא נושא חברתי מאוד.
אוריאל לנדברגר: אני חושב שהנושא החברתי חייב להיות חלק מרכזי בתהליך.
אוריאל לנדברגר: חייבים לטפל במנע, אין ספק.
אוריאל לנדברגר: מי שנופל מהנהר, אפשר לבנות אחר כך גשר.
אוריאל לנדברגר: חייבים להשקיע במנע אבל לא פחות לחלץ את האנשים שנמצאים במצוקה.
אוריאל לנדברגר: זה נושא אחד שהיה חשוב לי שיאמר וייכתב.
אוריאל לנדברגר: דבר נוסף הוא שילוב של מתנדבים.
אוריאל לנדברגר: אני חושב שבנושא הזה של הדרכה של משפחות, יש לו ערך גדול.
אוריאל לנדברגר: יש אלפי אנשים שהם בוגרי המערכות הבנקאיות, עבדו במגזר הציבורי ובמגזר העסקי והם יכולים לבוא ולעזור לאנשים אחרים שצריכים את העזרה ולשם כך להביא את הידע שלהם.
אוריאל לנדברגר: הם צריכים להדריך אותם, ללמד אותם, להכשיר אותם, לתת להם ליווי מקצועי ולעשות את העבודה עם המשפחות.
אוריאל לנדברגר: אני חושב שיש בזה ערך גדול כדי להתחבר למיזמים נוספים שמתרחשים עכשיו גם של עידוד ההתנדבות.
אוריאל לנדברגר: יש שולחן עגול בין תלת מגזרי לפי החלטת ממשלה כדי לעודד את ההתנדבות.
אוריאל לנדברגר: יש לזה גם משאבים במשרד ראש הממשלה כדי לעודד התנדבות בכלל ואני חושב שדווקא מהמקום הזה של חינוך פיננסי, כאשר יש כל כך אנשים שמסוגלים לבוא – מצד אחד יש ביקוש גדול של מאות אלפי בתי אב שנמצאים בפער בין ההוצאות להכנסות והיכולת לתת להם מענה - זה יכול להיעשות על ידי הכשרה נכונה, הדרכה נכונה, ניהול נכון של מתנדבים.
אוריאל לנדברגר: ההשפעה תהיה הרבה יותר רחבה והרבה יותר גדולה.
אוריאל לנדברגר: אין ספק שמתנדב שמגיע עם רצון להשפיע חברתית, לתרום מזמנו ומוכן להשקיע – הדבר הזה נתרם גם המשפחה נתרמת ומתקדמת.
אוריאל לנדברגר: עצם זה שיש מישהו שבא ועושה את הדבר הזה בהתנדבות, עצם זה שמגיע מתנדב מקצועי ומוכשר, אחד שעבר הכשרה ויש לו ניסיון והוא בא ותורם מזמנו ועושה את הפעולה עם המשפחה, הדבר הזה מקדם מאוד את הדברים ומקדם מאוד את המשפחה.
אוריאל לנדברגר: כל מה שאני אומר, אני אומר לאחר בדיקות ועם נתוני הצלחה לגבי פעילות כזאת.
אוריאל לנדברגר: אני חושב שזה אחד הדברים המרכזיים שכאן הוועדה הזאת צריכה לקדם.
אוריאל לנדברגר: כמובן יש מקום לאנשי המקצוע שידריכו, ילוו, יבנו את הממשקים הנכונים בין מישהו מהמשפחה לבין אנשי המקצוע בתחומם.
אוריאל לנדברגר: מדובר ביועץ פיננסי שהוא עם השכלה פיננסית שייתן את ההדרכה בנושא הפיננסי למלווה ולמשפחה.
אוריאל לנדברגר: המלווה לא אמור להחליף את אנשי המקצוע אבל הוא יכול לגשר ולהביא את הדברים בשפה פשוטה.
פניה קירשנבאום: לפני שאנחנו עוברים למצגת שביקשתי מנירית להכין.
פניה קירשנבאום: אני יודעת שהרבה גורמים במשק באמת רואים חשיבות בחינוך פיננסי וכל אחד עובד בתחומו.
פניה קירשנבאום: באיזשהו שלב אנחנו נחשוב איך אנחנו מתאמים את כל הפעילות הזאת ואיך מנווטים אותה ביחד כי אני חושבת שזה אחד הדברים החשובים.
פניה קירשנבאום: אתם מכירים אותי ויודעים שאני כל הזמן מדברת על כך שחסרה לנו יד מנווטת של מדיניות כוללת.