GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד הנהרט: ההמלצה השנייה היא, להנחות את הרגולטורים לבחון את הביטוח מהגופים הכפופים והמפוקחים על ידם בהתאם לסטנדרט הביטוח שגובש בצוות.
דוד הנהרט: הצוות הרביעי הוא צוות שעסק בכלים פיננסיים.
פניה קירשנבאום: האם הם נתנו כלים והגדירו איך צריך להיות מבוטח כל אחד?
פניה קירשנבאום: אני מדברת על הצוות השלישי.
דוד הנהרט: הצוות השלישי נתן למעשה סטנדרט רשמי, מקצועי, איך צריך להיות ביטוח בקרב גוף ציבורי.
דוד הנהרט: אם עד היום לא היה מוגדר האם צריך לעשות ביטוח מלא - - -
פניה קירשנבאום: זאת אומרת שעכשיו, אחרי אישור של כל ההצעה הזאת, זה יוצא עכשיו לכל הרשויות וזה הסטנדרט וזה מה שהם צריכים לבטח?
דוד הנהרט: התהליך עצמו לא אומר להגדיר איך בדיוק לעשות אלא הוא מנחה.
דוד הנהרט: זה הסטנדרט.
דוד הנהרט: תיראי בהמשך שממליצים, או למעשה מחייבים, לקיים דיון.
דוד הנהרט: לאו דווקא חובה לבטח את כל הנכסים.
דוד הנהרט: למשל, לא בטוח שחברת החשמל צריכה לבטח כל קו מתכת שיש בבעלותה.
אנסטסיה מיכאלי: אני אפשט: המטרה היתה לייצר כלי שהוא רפרנס, בסיס להתייחסות.
אנסטסיה מיכאלי: זאת אומרת, שגוף כמו דירקטוריון של חברת חשמל או כל גוף אחר, בוחן את שאלת הביטוח.
אנסטסיה מיכאלי: הוא רואה לנגד עיניו את אותו מסמך, את אותו סטנדרט ביטוח ובוחן בעצם את הצרכים הייחודיים שלו והמאפיינים הייחודיים שלו אל מול המסמך.
אנסטסיה מיכאלי: במקום שהוא מוצא שהוא צריך לאמץ את הסטנדרט ככתבו וכלשונו, הוא יעשה כן.
אנסטסיה מיכאלי: במקום שהוא מוצא שהוא צריך להרחיב ולרכוש ביטוחים אף מעבר לסטנדרט, מאותם מאפיינים ייחודיים שרלוונטיים לגביו, הוא יעשה גם.
אנסטסיה מיכאלי: זאת אומרת, המסמך הזה הוא בעצם רפרנס שאמור להיות לנגד עיניי הדירקטוריון והדרישה לדירקטוריון ולכל גוף מנהל בעצם לקיים דיון מסודר לאור הרפרנס.
פניה קירשנבאום: עכשיו אני ראש עיריית באר-שבע ואתה שולח לי רפרנס.
פניה קירשנבאום: אני מכנסת מועצה.
פניה קירשנבאום: אני יושבת במועצה ואומרת: קיבלתי מהממשלה או מהכנסת איזה רפרנס.
פניה קירשנבאום: מומלץ לי לבטח אחד, שניים, שלוש.
פניה קירשנבאום: זה עולה לי 2.5 מיליון שקלים בשנה.
פניה קירשנבאום: אני חושב שאין לנו בשנה זאת כסף כי אנחנו הולכים לפתח את הנחל ולעשות שם גן ציבורי.
פניה קירשנבאום: כרגע בשנה הזאת לא נקבל את הרפרנס.
פניה קירשנבאום: אני שואלת: מה אתה עושה עם זה?
אנסטסיה מיכאלי: מצוין, ההערה מאוד טובה.
אנסטסיה מיכאלי: זאת באמת התלבטות כנה שהיתה לצוות.
אנסטסיה מיכאלי: למה היא טובה?
אנסטסיה מיכאלי: שוב, אותו גוף, שזאת יכולה להיות רשות מקומית, על פניו, תוכל מתוך שיקולים תקציביים להגיד שהיא לא עושה ביטוח.
אנסטסיה מיכאלי: אבל עדיין החשיבות של המסמך – העובדה שמתקיים דיון מקצועי לראשונה סביב הסוגיה הזאת, פה החשיבות.
אנסטסיה מיכאלי: יכול לבוא ראש הרשות ולהגיד: אני עכשיו רוצה להקים גן ציבורי ולא לעשות ביטוח.
אנסטסיה מיכאלי: זאת כמובן החלטה כבדת משקל שהוא צריך גם לנמק אותה ואחר-כך גם לנמק אותה לרגולטור שלו שהוא משרד הפנים או חברה ממשלתית.
פניה קירשנבאום: השאלה האם הוא צריך לנמק את זה?
פניה קירשנבאום: לא כתוב שהוא צריך לנמק את הרפרנס הזה.
פניה קירשנבאום: לא כתוב מהם הכלים לאכיפה.
פניה קירשנבאום: אם חס וחלילה תקרה רעידת אדמה הוא יגיד: לא יכולתי כי הייתי צריך לעשות פארק.
פניה קירשנבאום: עכשיו אין לי כסף, תביאו לי מתקציב המדינה.
פניה קירשנבאום: מה תגידו?
אנסטסיה מיכאלי: כל גוף שמקבל תקציבים מהמדינה צריך לשקלל בין סך ההוצאות שלו, גם הוצאה עבור רכיב ביטוחי שממילא היה צריך לדאוג לו יום קודם לכן, אבל גם בעולם החדש.
אנסטסיה מיכאלי: עדיין, אני חושב שיש חשיבות אדירה לעצם קיומו של דיון באותו גוף מנהל סביב הנושא הזה.
אנסטסיה מיכאלי: היתה דילמה כנה: האם לבוא בגישה שמחייבת?
אנסטסיה מיכאלי: זה המסמך, קבל אותו ככזה ראה וקדש ואין אפשרות לסטות וכולם צריכים לעשות.
אנסטסיה מיכאלי: הכיוון הזה, לדעתנו, היה מייצר תופעות שליליות אחרות.
אנסטסיה מיכאלי: החשיבות כאן היא מסמך שהוא רפרנס.
פניה קירשנבאום: עכשיו אני אהיה עורכת הדין של רובי דנילוביץ ואני אגיד לך כך.
אנסטסיה מיכאלי: אחרי רעידת האדמה?
פניה קירשנבאום: לא, לפני רעידת אדמה.
פניה קירשנבאום: אתה שולח אלי רפרנס עם ההמלצות אבל בינתיים אתה אמרת שאין לך כסף לממן את הסייעות בגנים ואני כבר מממן אותן.
פניה קירשנבאום: אתה הורדת לי ממימון של עובדות רווחה ואני כבר מממן כמעט 65% כשפעם היחס היה הפוך ואני מימנתי רק 35%.
פניה קירשנבאום: עכשיו אתה התנית גם הטבות לנכים ואני גובה פחות כסף.
פניה קירשנבאום: אני כבר בקושי נושם למרות שאני עדיין ב-15 החזקות.
פניה קירשנבאום: אני כבר לא מדברת על כל החלשות האלה שלא גומרות את החודש.
פניה קירשנבאום: עכשיו אתה מפיל עלי גם איזה ביטוח.
פניה קירשנבאום: אני שואלת: איפה האחריות של הממשלה לכל הסיפור הזה?
פניה קירשנבאום: אולי אתה צריך למצוא תקציב ואתה צריך לבטח את כל הדברים האלה ולא לשלוח לי את הרפרנס.
אנסטסיה מיכאלי: עניתי לך שבהקשר הזה שמבחינתנו אין כאן התחייבות חדשה שצמחה כרעם ביום בהיר.
אנסטסיה מיכאלי: יש המון אי דיווח אז אני קצת מסויג במשפט שלי, אבל בקרב רשויות שהשיבו, אנחנו רואים ששיעור הביטוח היה מאוד גבוה ורמת המודעות - - -
פניה קירשנבאום: 42% השיבו לך אז איך אתה יכול לדעת אם זה היה גבוה?
אנסטסיה מיכאלי: ברשותך, סייגתי.
אנסטסיה מיכאלי: אני מדבר על אותם ראשי רשויות שהואילו וענו אנחנו רואים ששיעור הביטוח גבוה.
אנסטסיה מיכאלי: מבחינתי אין כאן התחייבות חדשה אלא מצב שממילא הוא מצב קיים.
אנסטסיה מיכאלי: החשיבות של ראש רשות ושל כל גוף לדאוג לביטוח אצלו, לא צמחה אתמול.
פניה קירשנבאום: אתה צריך לקחת כאקסיומה, שמי שלא דיווח לך, קרוב לוודאי הוא לא מבוטח.
פניה קירשנבאום: אם הוא היה מבוטח, קרוב לוודאי שהוא היה מדווח לך.
פניה קירשנבאום: בוא נלך לצוות הרביעי.
דוד הנהרט: חשוב גם להבין שמעבר לסטנדרט ביטוח קיים היום גם רגולטור.
דוד הנהרט: אם זאת חברה ממשלתית, מדובר ברשות החברות הממשלתיות.
דוד הנהרט: אם זה במועצה מקומית או רשות אחרת, מדובר במשרד הפנים.
דוד הנהרט: אם ראש עיריית באר-שבע מחליט שלא לבטח בגלל סיבות כאלה ואחרות, הוא צריך לנמק זאת אל מול הרגולטור שלו.
דוד הנהרט: שוב, יש לו את השיקולים שלו.
דוד הנהרט: הוא יודע לבצע את ניהול הסיכונים שהוא צריך לבצע או לקחת יועצים.
דוד הנהרט: בכל מקרה, בסוף תהליך ניהול הסיכונים הזה, במידה והוא מחליט לא לבטח, הוא צריך לדווח על-כך לרגולטור.
דוד הנהרט: לרגולטור יש מילה.
דוד הנהרט: יש פה דו-שיח, דיאלוג.
דוד הנהרט: אותו רגולטור, בסופו של דבר, הוא גם מי שיש לו יכולת להעביר תקציבים.
דוד הנהרט: יכול להיות שלאחר דיון שבו יוחלט שאין תקציב – אני לא רוצה להיכנס לפינה הזאת היות וזה נושא מאוד מורכב, אבל אין תקציב לביטוח.
דוד הנהרט: הרגולטור יגיד לו: אתה חייב לבטח, תקצץ במקום אחר.
דוד הנהרט: יש דיאלוג ויש את הרגולטור.
דוד הנהרט: זה פרמטר מאוד משמעותי במשוואה.
פניה קירשנבאום: ביקשתי את הרשימה.
דוד הנהרט: יש את הנתונים.
פניה קירשנבאום: אני שמחה שיש נתונים.
פניה קירשנבאום: אני אוכיח לך שרוב הרשויות לא מסוגלות לבטח את עצמן.
פניה קירשנבאום: מי שנמצא באוצר צריך לדעת באיזה מצב נמצאות הרשויות בפריפריה.
פניה קירשנבאום: אולי באר-שבע היא החזקה ביותר אבל כל השאר?
פניה קירשנבאום: אני לא רואה מאיפה יבוא להם מקור לביטוחים.
פניה קירשנבאום: אני גם לא רואה שהתקציב של מענקי איזון הולך וגדל ואני גם לא רואה בתקציב של מענקים של משרד הפנים יש סעיף של ביטוחים של רעידות אדמה.
פניה קירשנבאום: אנחנו פה בוועדת הכספים נלחמים כל שנה מחדש, לפחות לשמור את הרמה של מענקי האיזון.
פניה קירשנבאום: אם עכשיו יפלו עליהם ביטוחים של רעידות אדמה, אני לא יודעת איך הם ישרדו.
דוד הנהרט: לכל גורם יש סדרי עדיפויות וניהול הסיכונים שלו.
דוד הנהרט: אני יכול לומר שמנתונים שכן הצלחנו לאסוף, חלקם לא התקבלו באופן ישיר ובאופן מיידי.
דוד הנהרט: פעלנו דווקא בכדי לוודא שאין מצב של אי התאמה, שמי שדיווח למעשה יש לו ביטוח ומי שלא דיווח אין לו ביטוח.
דוד הנהרט: זה לא המצב.
דוד הנהרט: גורמים שלגביהם הטרידה אותנו השאלה האם יש להם ביטוח, לדוגמה, רשויות מקומיות קטנות או גדולות, פנינו אליהן באופן יזום, התעקשנו וחיפשנו נתונים.
דוד הנהרט: לעיתים גם מי שלא דיווח במקור, לעיתים כן היה לו ביטוח.
דוד הנהרט: לא צריך לעשות את ההקשר הזה שבין מי שלא דיווח לבין זה שאין לו ביטוח.
דוד הנהרט: זה לאו דווקא ככה.
פניה קירשנבאום: אני מקווה.
דוד הנהרט: יתכן שבחלק מהמקרים כן, אבל זה לאו דווקא כך.
דוד הנהרט: לגבי הצוות הרביעי.
דוד הנהרט: הצוות הרביעי בדק את הכלים הפיננסיים שעומדים לרשות הממשלה להתמודדות עם אירוע קטסטרופה.
דוד הנהרט: ביצענו בדיקה של כלל הכלים, דירגנו אותם, ניתחנו אותם, ניסינו למעשה ליצור מצב שבו אנחנו יודעים איזה כלים עדיפים להתמודדות לפני אירוע ואיזה כלים עדיפים להתמודדות לאחר אירוע.
דוד הנהרט: אני אעבור במהירות על הסקירה.
דוד הנהרט: יש דוח שלם שיועבר כמובן לוועדת המשנה.
דוד הנהרט: כרגע הוא נמצא בשלב של הערות.
דוד הנהרט: יש ניתוח מאוד מעמיק בנוגע לכל כלי וכלי, איזה נקודות חוזק יש לו, איזה חולשות, מדוע שווה להשתמש בו ומדוע לא.
דוד הנהרט: מבחינת כלים שהם פרה אירוע, אז למעשה יש את הקרן הפנימית בחברת ענבל שזה מקור כספי שלמעשה עומד לרשותנו.
דוד הנהרט: כמובן שזאת המטרה העיקרית שלו.
דוד הנהרט: יש את קרן ההון הריבונית, שהיא למעשה בימים אלו נמצאת בשלב של הגשת תזכיר חוק.
דוד הנהרט: אחת מהמטרות, ואנחנו עומדים על-כך בצורה מאוד עיקשת, שאחד מהייעודים של הקרן הזאת יהיה התמודדות עם אירוע קטסטרופה.
דוד הנהרט: יש את הכלי שלמעשה הוצג והובא לידיעתנו על-ידי גורמים רבים, שהוא כלי אג"ח קטסטרופה.
דוד הנהרט: ביטוח פרמטרי זה ביטוח מאוד ייחודי, שלמעשה יתכן והוא מתאים למשרד הביטחון, לאור העובדה שהוא לא צריך לחשוף את הנכסים בכדי לבטח אותם.
דוד הנהרט: ביטוח משנה מסורתי וכמובן ערבויות ממשלת ארצות הברית, שזה כלי שלמעשה עומד לרשותנו בקרות אירוע, להשיג מימון מהיר לשיקום.
דוד הנהרט: כלים שהם post event, אז למעשה גיוס חוב דולרי באמצעות ארגון ה"בונדס".
דוד הנהרט: תקציב הממשלה, שיכול להגיע או מקיצוץ תקציבי או הגדלת המיסים.
דוד הנהרט: קופת החשכ"ל שעומדת לרשותנו, שניתן למעשה להיכנס לגירעון בבנק ישראל וגיוס החוב שעומד לרשותנו בכל רגע נתון.
דוד הנהרט: כמובן, שבקרות אירוע, יהיה קצת יותר קשה לגייס.
דוד הנהרט: אף אחד לא יודע מה תהיה עצמת האירוע ומה יהיו צרכי הגיוס באותה עת.
דוד הנהרט: אם אני מסתכל מבחינת דירוג הכלים וכפי שאמרתי, בדוח עצמו יש ניתוח מאוד מעמיק, חשוב להבין שמי שקיבל דירוג יותר נמוך, זה כלי יותר טוב.
דוד הנהרט: למעשה, אם אני מנתח את חמשת הכלים העיקריים שעמדו לרשותנו, אז הכלי שקיבל את הדירוג הכי גבוה זה קרן ההון הריבונית, שאני אנתח אותו טיפה בהמשך; קופה וגירעון, שזה למעשה כסף שהוא באופן מיידי זמין וניתן להיכנס לאוברדראפט בבנק ישראל; ביטוח משנה - - -
פניה קירשנבאום: קופה וגירעון זאת אותה קופה שיוצרים ועושים לה ביטוח משנה, שהיא גם קופה וגם מבוטחת?
דוד הנהרט: קופה וגירעון, הכוונה היא לכסף שניתן לכנס בחשבון של הממשלה בבנק ישראל, נכון להיום לאוברדראפט של עד 10 מיליארד שקלים.
דוד הנהרט: זה כסף זמין באופן מיידי.
דוד הנהרט: לפי החוק ניתן להגיע שם לאוברדראפט של 10 מיליארד שקלים.
דוד הנהרט: ביטוח משנה קלאסי, אג"ח קטסטרופה או פרמטרי קיבל דירוג יותר גבוה וביטוח פרמטרי קיבל דירוג הכי גבוה, שזה הכלי הכי פחות - - -
פניה קירשנבאום: מה ההבדל בין אג"ח קטסטרופה לביטוח פרמטרי?
דוד הנהרט: אג"ח קטסטרופה, מבלי להיכנס לרזי הכלי, מדובר למעשה באיזו הנפקה - - -
פניה קירשנבאום: אנחנו יודעים מה זה.
דוד הנהרט: ביטוח פרמטרי זה למעשה אל מול גורם מבטח שבו אתה אומר:
דוד הנהרט: קורה אירוע, זה הכסף שאתה משלם לי.
פניה קירשנבאום: זה כמו אג"ח קטסטרופה רק על ביטוח.
דוד הנהרט: אג"ח קטסטרופי זה ממש גיוס של כסף.
דוד הנהרט: במידה ולא קורה אירוע מחזירים את הכסף עם ריבית גבוהה.
דוד הנהרט: במידה וקורה איזה אירוע לא מחזירים את הכסף.
דוד הנהרט: זאת המשמעות.
דוד הנהרט: הכסף זמין מייד לשימוש.
פניה קירשנבאום: למה הדירוג שלו כזה גבוה?
פניה קירשנבאום: בגלל שהעלות שלו גבוהה?
דוד הנהרט: בעיקר עלויות גבוהות וגם מבחינת הזמינות של הכלי עצמו.
פניה קירשנבאום: אבל אם זה ביטוח ואנחנו מדברים כמה שיותר זמן כך יהיו לך יותר שנים שאולי זה לא יקרה, אז הביטוח לא צריך להיות כזה יקר.
דוד הנהרט: כן, אבל במידה וקורה אירוע אז משלמים אחרת הביטוח משלם הרבה מאוד.
פניה קירשנבאום: במקרה פעם ב-250 שנה.
אנסטסיה מיכאלי: לא רק שזה הרבה מאוד, זה גם כלי להתחשב בנזק.
אנסטסיה מיכאלי: רק על בסיס אותו פרמטר שנקבע.
אנסטסיה מיכאלי: נניח, רעידת אדמה - - -
פניה קירשנבאום: ביטחת את עצמך ב-100 מיליארד, לא משנה אם הנזק שלך 6 מיליארד, אתה מקבל 100 מיליארד?
דוד הנהרט: יש טריגר.
דוד הנהרט: ברגע שהטריגר הופעל – נניח עוצמת אירוע רעידת אדמה במיקום גיאוגרפי או ברדיוס סביב מיקום מסוים, משמעות שכל הכסף מייד עובר.
דוד הנהרט: השקף הבא הוא שקף קצת מורכב אבל יש לו חשיבות רבה בכדי להבין את הניתוח שלנו, האם אנחנו ערוכים לאירוע או לא ערוכים לאירוע.
דוד הנהרט: אני אתן כמה מילות הקדמה כדי שנבין מה עומד מולנו.
דוד הנהרט: יש פה הרבה אינפורמציה והאינפורמציה חשובה.
דוד הנהרט: למעשה מדובר פה באיזו פירמידה שאומרת איך אנחנו כממשלה נערכים להתמודדות עם צורך כספי מיידי לאור אירוע רעידת אדמה.
דוד הנהרט: אם תשימו לב, מצד ימין יש מספר הצמוד לכל שכבה בפירמידה.
דוד הנהרט: מצד ימין מדובר בעלות או למעשה במקור של כל מספר ומספר בכל שכבה ושכבה.
דוד הנהרט: בצד שמאל מדובר בסכום מצטבר.
דוד הנהרט: כלומר, אם השכבה הראשונה היא 3.7, השכבה השנייה היא 3.7 פלוס ה-1.7 של השכבה השנייה.
דוד הנהרט: למעשה אני מזכיר, זה היה באחד השקפים הראשונים, אנחנו לוקחים את התרחיש הקיצון, 1 ל-500 שנה.
דוד הנהרט: מדובר ב אירוע שאנחנו מעריכים את הנזק שלו בקצת פחות מ-4 מיליארד דולר נכסים ציבוריים.
דוד הנהרט: כמובן, אני שוב פעם מסייג, ללא נכסי משרד הביטחון.
דוד הנהרט: זה מקב ל ביטוי גם במצגת וגם בדוחות.
דוד הנהרט: למעשה, זה הקו שחוצה את ההערכה שלנו לנזק.
דוד הנהרט: מדובר בסטטיסטיקה.
פניה קירשנבאום: עדיין אתה מדבר אך ורק על רכוש ממשלתי וציבורי ואתה לא מתייחס לגמרי לפן הפרטי.
דוד הנהרט: באחד השקפים הבאים יש התייחסות לכך.
דוד הנהרט: את צודקת, מדובר בנכסים ממשלתיים ובכל החברות הממשלתיות.
פניה קירשנבאום: אתה יודע שזה עוד אחוז מסוים מכלל הצרות שיהיו באותו רגע.
דוד הנהרט: אני אתייחס לכך בהמשך.
דוד הנהרט: אגב, השיעור של הביטוח של הנכסים הפרטיים הוא יחסית גבוה בעולם.
דוד הנהרט: אני אתייחס לכך בהמשך – את צודקת.
דוד הנהרט: למעשה, אם אני מנתח כרגע – כמובן שאפשר להגדיר את היכולת, אבל כרגע יכולת ההתמודדות פה היא עד 10 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: שתי השכבות הראשונות שאנחנו מעריכים שנשתמש בהן, אחד זה למעשה תשלום שנקבל מחברות הביטוח לאור הכיסוי הביטוחי.
דוד הנהרט: אנחנו מעריכים את זה בסך של 3.7 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: השכבה השנייה זה למעשה שימוש בקרן הייעודית שיצבעו בה מיליארד דולר, לפי אמדן כרגע, בשנת 2019.
דוד הנהרט: בשנת 2040 זה כבר יהיה 80 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: מדובר באירוע שיכול לקרות היום וגם בעוד 20 שנה.
פניה קירשנבאום: אולי יושבים פה אנשים חכמים אבל אני לא מבינה מה כתוב פה.
פניה קירשנבאום: אני לא מבינה כמה זה צריך לעלות וכמה יש לי ומה קורה.
פניה קירשנבאום: גם אם אני רוצה לחתוך ולהחליט מה אני עושה באיזה שלב, אני צריכה אולי להפריד כל שכבה ושכבה.
פניה קירשנבאום: תסביר.
דוד הנהרט: מטרת השקף היא להציג האם אנו ערוכים להתמודדות עם אירוע קטסטרופה ביחס לנכסים ממשלתיים?
דוד הנהרט: זאת מטרת השקף.
דוד הנהרט: הקו החוצה, כמו שאת רואה את הקו הירוק אומר:
דוד הנהרט: לפי התרחיש שקיבלנו – אני מסתייג, זה יכול להיות יותר, יכול להיות פחות.
דוד הנהרט: זה יכול לקרות עוד 3,000 שנה או לקרות מחר.
דוד הנהרט: למעשה, התרחיש שקיבלנו אומר שבמקרה הקיצון של 1 ל-500 שנה, אנחנו מעריכים שהנזק יהיה בסך 4 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: אנחנו בוחנים האם יש ברשותנו את הכלים להתמודד עם הנזק הזה.
דוד הנהרט: זה מה שאנחנו בוחנים.
דוד הנהרט: אז אנחנו סוקרים למעשה את הכלים הקיימים ומציגים האם יש את היכולת להתמודד.
רוית נוריאל: בעצם הפירמידה בנויה בצורה שאומרת שגם אם יקרה נזק גבוה יותר, איזה כלי נוסף אנחנו יכולים להוסיף כדי שנוכל לעמוד גם בתשלומים מעל 3.9.
רוית נוריאל: זאת אומרת, שכל שכבה של הפירמידה מראה מקור נוסף שמגדיר את סך המקורות של הממשלה.
פניה קירשנבאום: אם המדינה או הממשלה מחליטה שהיא רוצה להפעיל את מלוא הסיכונים, את כל מה שיש, כמה צריכה כל הפירמידה הזאת לעלות?
דוד הנהרט: לממשלה קיימים כלים רבים.
דוד הנהרט: בפירמידות מוצגים כלים שמביאים את סך המקורות ל-10 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: יכול להיות שזה יהיה יותר, יכול להיות שפחות.
דוד הנהרט: יש עוד כלים שלא הכנסנו לכאן.
דוד הנהרט: יש כלים שהכנסנו - - -
פניה קירשנבאום: כמה יעלה היום למדינה להביא את הפירמידה הזאת לסך 10 מיליארד דולר?
דוד הנהרט: כפי שאת רואה פה, יש רשימה של כלים ולכל כלי יש עלות שונה.
דוד הנהרט: תשלום באמצעות חברות הביטוח זה כלי שאין לו כרגע עלות מיידית כיוון שאם קרה אירוע יש ביטוח והביטוח ייתן לנו סך של 3.7 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: זה מקור שאנחנו כבר משלמים עליו פרמיה בכל שנה ושנה – אנחנו, חברות ממשלתיות.
פניה קירשנבאום: אז מה נשאר לנו, רק עוד מיליארד אחד?
דוד הנהרט: אנחנו יכולים לגייס באמצעות ערבויות מממשלת ארצות הברית שמיועדות גם לאירוע קטסטרופה.
דוד הנהרט: אנחנו יכולים להשתמש בקופת החשכ"ל בבנק ישראל ולהיכנס לגירעון.
דוד הנהרט: אנחנו יכולים לגייס באמצעות ארגון הבונדס, יכולים לעשות גיוס חוב, יכולים לעשות קיצוץ תקציבי.
דוד הנהרט: יש הרבה מאוד כלים.
דוד הנהרט: לכל כלי יש עלויות שונות.
דוד הנהרט: לא בטוח שאלה יהיו העלויות ביום האירוע, יכול להיות שהעלויות ישתנו.
דוד הנהרט: יש גורמים שאחראים על גיוס ובקרות אירוע הם יעשו ניהול סיכונים, יעשו הערכה, יעשו דיון ויחליטו איזה כלי הכי יעיל באותו הרגע כדי להשתמש בו כדי להביא את המקורות.
פניה קירשנבאום: רק בשביל להביא עוד מיליארד אחד כי בעצם אתה אומר ש-3.7 יש לנו כבר בכיס.
דוד הנהרט: אני מזכיר שמדובר פה באירוע שאנחנו מתייחסים לתרחיש.
דוד הנהרט: יכול להיות שזה יהיה 2 מיליארד דולר ויכול להיות שזה יהיה גם 10 מיליארד דולר.
דוד הנהרט: התרחיש שקיבלנו אומר 3.9.
דוד הנהרט: על פניו, את אומרת נכון, 3.7 מכוסה על ידי חברות הביטוח.
פניה קירשנבאום: אם חסר לנו מיליארד, בואו נלך הביתה, לא נעשה שום דבר כי מיליארד תמיד אנחנו יכולים לגייס מתקציב המדינה.
פניה קירשנבאום: מה אנחנו צריכים לשבת פה, לשבור את הראש, לשלוח צוותים, לבדוק?
פניה קירשנבאום: הכול בסדר.
פניה קירשנבאום: בשביל מיליארד אחד חבל על 5 דקות שאנחנו יושבים פה.
דוד הנהרט: בממשלה יש מספר גופים שלא מבצעים את זה רק לצורך ועדה כזאת או אחרת או לצורך מועד כזה או אחר אלא באופן שוטף.
דוד הנהרט: למעשה, בכל יום ויום ובכל תקופה ותקופה, בוחנים את הכיסוי הביטוחי.
דוד הנהרט: הצוות הזה אמנם הוא צוות ראשוני שבא וממפה ובוחן - - -
פניה קירשנבאום: יכול להיות שאתה לא מכיר אותי אבל אני פשוט לא מאמינה שהנזק יהיה 4.7 מיליארד דולר.
פניה קירשנבאום: ישב פה בכסא הזה ד"ר אבי שפירא שאמר שבחמש הדקות הראשונות של רעידת ה אדמה הצפויה לנו פה בזמן לא רחוק, הנזק המיידי יהיה 50 מיליארד דולר.
פניה קירשנבאום: זה רשום בפרוטוקול.
שמואל מלכיס: זה למדינה כולה.
שמואל מלכיס: כאן הם מדברים רק על הרכוש של משרדי הממשלה.
פניה קירשנבאום: לכן שאלתי איך זה מתחלק?
שמואל מלכיס: כל אחד דואג לעצמו.
פניה קירשנבאום: אני גם לא בטוחה אם 88% זה 4.7.
פניה קירשנבאום: לגבי 60% אנחנו לא יודעים מה קורה.
פניה קירשנבאום: זה גם לא 4.7. זה בצ'יק עובר ל-10 מיליארד.
דוד הנהרט: כפי שאמרתי וגם את אומרת, למעשה מדובר בנכסים של הממשלה.
דוד הנהרט: שנית, אנחנו מסתייעים בידע שלנו וגם בגורמים חיצוניים, שזה תחום העיסוק שלהם.
דוד הנהרט: מדובר בחברות בינלאומיות הטובות בעולם שזה מה שהן עושות.
דוד הנהרט: אלה המספרים שקיבלנו מהן.
דוד הנהרט: זה נכון שאם את לוקחת את הרכוש הפרטי, הסכום הולך וגדל באופן משמעותי.
דוד הנהרט: אנחנו מבטחים ואנחנו בודקים את יכולת ההתמודדות של הממשלה.
דוד הנהרט: אני ארחיב בהמשך בנוגע לנכסים של גורמים פרטיים.
דוד הנהרט: המסקנות העיקריות: למעשה קיימים כלים להתמודדות באירוע של רעידת אדמה.
דוד הנהרט: כמובן שהכלים האלה עשויים להיות מוגבלים בקרות אירוע מסוים.
דוד הנהרט: כמובן שניתחנו גם איזה כלים יותר יעילים.
דוד הנהרט: זה גם מה שאנחנו כמובן ממליצים להשתמש בהם.
דוד הנהרט: אני מזכיר שלכלים האלה עשויות להיות עלויות שונות בעקבות אירוע חירום.
דוד הנהרט: יכול להיות שחלק מהכלים לא יהיו זמינים ויכול להיות שיהיו צרכים נוספים תקציביים במשק.
דוד הנהרט: לגבי ההמלצות.
דוד הנהרט: את ההמלצה הראשונה כבר הזכרתי.
דוד הנהרט: אנחנו עומדים על-כך שבקרן ההון הריבונית, אחת מהמטרות של הקרן ת היה כמובן התמודדות עם אירוע קטסטרופה.
דוד הנהרט: ההמלצה השניה היא, להנחות את משרד הביטחון לבצע הליך של ניהול סיכונים אמיתי ואינטליגנטי שבא ואומר: אני רוצה להתמודד לפני האירוע ולמעשה להביא למצב שבקרות אירוע יבואו לאגף תקציבים ומשרד האוצר ויגידו: תנו לי כסף, אני צריך לשקם כל דבר.
דוד הנהרט: כמו שכל משרד ממשלתי אחר צריך לבטח את נכסיו, גם משרד הביטחון צריך.
דוד הנהרט: כמובן, בהתאם להליך ניהול סיכונים.
דוד הנהרט: הצוות החמישי אמור היה לבחון את מצב הזרמת המשכנתאות, כמובן בראייה שבאירוע קטסטרופה תהיה מצוקה רצינית של אשראי ויתכן ויהיה כשל שוק.
דוד הנהרט: למעשה הצוות ביצע ניתוח של הכשלים הצפויים.
דוד הנהרט: הצוות ניסה לבחון היערכות מראש שתאפשר לגופים הפיננסיים הזרמה מהירה, כמובן בעלויות סבירות של משכנתאות למי שנפגע באירוע רעידת אדמה.
דוד הנהרט: כמובן, נבחנו חלופות שיסייעו להשגת פיתרון שיקומי מהיר.
דוד הנהרט: מאפיינים עיקריים: בקרב הציבור הפרטי בישראל שיעור הביטוח של נכסים פרטיים עומד על כ-60%.
דוד הנהרט: זה נתון גבוה בהשוואה למדינות אחרות.
דוד הנהרט: חשוב לזכור שכדי לקבל משכנתא אתה מחויב להציג ביטוח לבנק.
דוד הנהרט: כאמור, אנחנו דואגים גם לאנשים הפרטיים.
דוד הנהרט: חשוב לזכור מה המצב במדינות אחרות.
דוד הנהרט: לדוגמה, בקליפורניה שכבר חוותה רעידת אדמה לא קלה, 35% מבוטחים.
דוד הנהרט: ביפן, שחוותה כמה אסונות – 20%; בתורכיה שחוותה רעידת אדמה – 32%.
דוד הנהרט: אנחנו לא הגענו ל-60%, אנחנו כ-60%.
דוד הנהרט: בגרמניה – 10%.
פניה קירשנבאום: מי נתן לכם את הנתון של 60%?
אנסטסיה מיכאלי: זה מהנתונים שיש אצלנו.
אנסטסיה מיכאלי: אלו נתונים שנאספו גם מחברות הביטוח ונתונים מהלמ"ס.
דוד הנהרט: עוד ממצא נוסף זה שלמעשה המערכות הממשלתיות הקיימות לסיוע בתחום הדיור אינן מותאמות לסיוע לאזרחים שביתם נפגע עקב רעידות אדמה.
דוד הנהרט: לדוגמה, משרד השיכון מפעיל מנגנון של סיוע לזכאי דיור.
דוד הנהרט: המנגנון הזה לא תואם אירוע של רעידת אדמה, בין אם זה מבחינת היערכות מחשובית, בין אם זה מבחינת היערכות מכרזית ובין אם זה תיאום מול הבנקים.
דוד הנהרט: זה עדיין לא מותאם וזה מקבל, כמובן, ביטוי בהמלצות.
דוד הנהרט: חשוב לומר שהמדינה מעודדת ודורשת ומחייבת ומנחה את הציבור לבטח את נכסיו.
דוד הנהרט: המדינה חושבת שכל גורם פרטי צריך לבטח את נכסיו, היות ובאירוע כזה או אחר, מי שיהיה מבוטח יגיע אליו הכסף ומי שלא יהיה מבוטח לא יקבל כסף.
פניה קירשנבאום: איך היא מעודדת לבטח?
דוד הנהרט: אחת ההמלצות זה לצאת בקמפיין פרסומי.
פניה קירשנבאום: אז היא תעודד.
דוד הנהרט: נעשו בעבר מאמצים כאלה ואחרים.
דוד הנהרט: נעשתה רגולציה לחייב את הביטוח בקבלת משכנתא.
דוד הנהרט: כפי שאת אומרת, וכפי שגם אנחנו זיהינו, יש פער מסוים במודעות.
דוד הנהרט: המלצות: על משרד השיכון להיערך להענקת תעודות זכאות לסיוע במשכנתא, שכר דירה, בהתאם למודל מותאם לרעידות אדמה, למי שביתו נהרס או נפגע.
דוד הנהרט: משרד השיכון, משרד המשפטים, משרד הפנים, נדרשים לבחון שינוי של חקיקה רלוונטיים בכדי לסייע לפתור מצבים שאנחנו יודעים שעשויים לצוץ בקרות אירוע.
דוד הנהרט: לדוגמה: דייר סרבן, בתים משותפים שבהם חלק מהדיירים מבוטחים וחלק לא, נזק לרכוש משותף, קושי לשקם רכוש משותף.
דוד הנהרט: יכול להיות שיהיו הרוגים ופצועים.
דוד הנהרט: צריך יהיה להמתין לצווי ירושה.
דוד הנהרט: זאת סוגיה משפטית סבוכה ואנחנו עובדים בשיתוף עם משרד המשפטים.
דוד הנהרט: המלצה שלישית זה לצאת בקמפיין פרסומי.
דוד הנהרט: בגדול, זאת המסקנה וזה הדוח.
דוד הנהרט: כפי שאמרתי, הדוח יועבר אליכם.
דוד הנהרט: בנוסף, כפי שאמרתי, היינו בוועדת שרים מיוחדת.
דוד הנהרט: הצגנו את זה, קיבלנו אור ירוק להגיש את הצעת המחליטים לממשלה ואנחנו מתכוונים להגיש אותה.
דוד הנהרט: אנחנו מקווים מאוד שזה יסייע בהיערכות הביטוחית.
פניה קירשנבאום: מה תכלול הצעת המחליטים הזאת?
דוד הנהרט: עיקר הנושאים בהצעת המחליטים למעשה זה הנחיית הרגולטורים.
דוד הנהרט: דיברנו על-כך בה קשר של רשויות מקומיות וחברות ממשלתיות.
דוד הנהרט: לקבוע סטנדרט ביטוח ולקיים תהליך מסוים של דיאלוג בין הרגולטור לבין מי שכפוף לו לגבי סטנדרט הביטוח.
דוד הנהרט: זה גם נותן מענה לדוח מבקר המדינה שלמעשה ביקר ומצא ליקויים, או ליקויים כביכול, בהיערכות הביטוחית של כל מיני גורמים כאלה ואחרים בממשלה הרחבה.
דוד הנהרט: להנחות את משרד הביטחון לרכוש ביטוח מפני רעידות אדמה.
דוד הנהרט: להנחות את משרד הבינוי והשיכון להרחיב תעודת זכאות.
דוד הנהרט: הצעת מחליטים מונה כ-10 סעיפים שאלה עיקריהם.
פניה קירשנבאום: לפני שבועיים שלושה פתחתי עיתון וקראתי שנפתרה בעיה של ביטוח רעידות אדמה.
פניה קירשנבאום: אנחנו כבר רגועים שהכול בסדר כי עכשיו תהיה קרן וכל הנושא של התמלוגים מהגז יבטחו אותנו נגד רעידות אדמה.
פניה קירשנבאום: השאלה הראשונה שלי היתה: האם אני ישנתי 6 שנים?
פניה קירשנבאום: אני ב-2018 וכבר יש לנו קרן וכבר יש לנו ביטוח.
פניה קירשנבאום: במקרה הטוב, כאשר "תמר" ו"לווייתן" יתחילו להנפיק גז בצורה סדירה במועדים שקבעו, אז אולי ב-2018 יתחיל להגיע כסף.
פניה קירשנבאום: זאת אומרת, עד 2018 אני לא רואה שום דבר שקורה.
פניה קירשנבאום: אני יודעת מי יצא עם המודעה הזאת אבל אני לא חושבת שזה מענה.
פניה קירשנבאום: הרבה פעמים אני מדברת על-כך שאין לנו ראייה מערכתית ואין לנו מדיניות.
פניה קירשנבאום: כשקמה הוועדה הזאת אז בליבי חשבתי שאולי בזווית הזאת של ביטוחים של רעידות אדמה, אולי זאת לא ראייה כלל מדינית אבל אולי יש לנו איזו ראייה מערכתית.
פניה קירשנבאום: בשפה של סבתא שלי, קיבלנו הרבה עצות, אבל מעשים אני לא רואה.
פניה קירשנבאום: יש לנו הרבה עצות, אני עדיין לא רואה מה אנחנו עושים עם זה.
פניה קירשנבאום: אם כבר נעשה איזו עבודה, הייתי רוצה שיהיו הגדרות מאוד ברורות, חלוקת כספים וכדומה, שתהיה תכנית.
פניה קירשנבאום: זאת מצגת יפה, לא בדיוק מדויקת.
פניה קירשנבאום: מזל שעשיתם שם תיקון והוצאתם את 2015 כי בוורסיות הקודמות שלכם, הקמתם את הקרן כבר ב-2015.
פניה קירשנבאום: פה בכלל לא מדובר מתי תקום.
פניה קירשנבאום: בשנה הזאת יוצאים עם אג"ח קטסטרופה או יוצאים עם הביטוח להשלים?
פניה קירשנבאום: אנחנו עושים ככה?
פניה קירשנבאום: מה עושים במשרד השיכון?
פניה קירשנבאום: מתי מתחילים לעשות?
פניה קירשנבאום: באיזה שלבים זה נעשה?
פניה קירשנבאום: לאן אנחנו הולכים?
פניה קירשנבאום: אני מאוד מקווה שאנחנו לא עומדים בפני – אני ממש נזהרת להגיד את זה – אני מקווה שזה לא יהיה עוד משהו שאנחנו נעמוד בפני דוח של מבקר המדינה.
פניה קירשנבאום: אז אני אגיד: אתם יודעים מה?
פניה קירשנבאום: אני בוועדת משנה שלי עשיתי על זה דיון.
פניה קירשנבאום: אנחנו הממשלה נבוא ונגיד: אפילו הצגנו מצגת, אפילו דיברנו מה צריך לעשות.
פניה קירשנבאום: ומה הלאה?
פניה קירשנבאום: מה עשינו בשביל שזה יהפוך למשהו בר ביצוע?
דוד הנהרט: אני אשמח להתייחס.
דוד הנהרט: ראשית, הקרן עצמה לא תקום ב-2015, היא תקום לפני כן.
פניה קירשנבאום: באיזה כסף?
דוד הנהרט: הכסף אמור להתחיל לזרום בשנים הקרובות.
פניה קירשנבאום: ב-2018.
דוד הנהרט: זה לא מדויק, זה הרבה לפני.
דוד הנהרט: ב-2019 צפויים להצטבר שם מיליארד דולר.
דוד הנהרט: הסכום הולך ועולה ככל שהזמן מתקדם.
פניה קירשנבאום: אנחנו ישבנו פה בדיונים, אנחנו לא מכירים את זה.
דוד הנהרט: אלה נתונים שקיבלנו מבנק ישראל.
דוד הנהרט: יש נתונים מאוד מדויקים.