GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פניה קירשנבאום: אתה צריך להפריד בין אלה שיושבים בקופות שעדיין יש התחייבות מדינה לבין זה.
פניה קירשנבאום: ברגע שאתה אומר כל אחד, זה לא.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: את צודקת.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: מדובר כאן בעובדים שיש להם התחייבות של פנסיה תקציבית.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני אומר מה חשוב בהצגה הזאת.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: חשוב בהצגה הזאת, אלה מערכות המעקב שאנחנו מקיימים על התחייבות המדינה לפנסיה תקציבית.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הרבה פעמים מקבל הממונה על השכר החלטות, חותם הסכמים עם ההסתדרות, ולכל הדברים האלה יש משמעות בהתחייבויות נוספות שלנו לשלם לעובדים בעתיד, אלה שנמצאים בפנסיה תקציבית.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לכן המעקב אחרי ההתחייבות הזאת הוא נכון לניהול שלנו בהסכמי השכר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יהלי, עבור ל-PPP.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: תאמר מה זה בגדול ומה נכלל כאן.
יהלי רוטנברג: PPP, לשאלת חברת הכנסת קירשנבאום.
יהלי רוטנברג: כאן מדובר בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי.
יהלי רוטנברג: כאן אתם רואים את מצבת הנכסים.
יהלי רוטנברג: אתם רואים את הגידול שחל משנת 2010 לשנת 2011, כעשרים מיליארד שקלים השנה בצד הנכסים.
יהלי רוטנברג: רואים מים, תחבורה ומבני ציבור.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: מים זה מתקני התפלה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בשנים האחרונות בנושא מדיניות הממשלה חל שינוי עצום ואנחנו הולכים למצב שבמקום לבנות את התשתיות הממשלתיות מתקציב המדינה, בונה את זה מישהו חיצוני.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לכן זה השם.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: זה פרטנרשיפ, שותפות בין הסקטור הפרטי לבין הסקטור הממשלתי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אחרי 25 שנים זה חוזר למדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו מראים כאן מים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בדוח יש גם פירוט של כל מתקני ההתפלה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: תחבורה, כביש 6, 431, רק"ל ירושלים שנכנס השנה.
פניה קירשנבאום: 431 זה BOT?
יהלי רוטנברג: זה סוג מסוים של הסדר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: רק"ל ירושלים, שנה ראשונה נכנס לדוחות כי הוא התחיל להיות מופעל והוא גם נמצא כאן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אם מישהו מעניין אותו, הוא יכול לחטט בדוח ולראות גם את הסכומים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הכול נמצא בתוך הדוחות.
יהלי רוטנברג: יש כאן פירוט.
יהלי רוטנברג: חוצה ישראל, מנהרות הכרמל, רק"ל ירושלים וכולי.
פניה קירשנבאום: זה הרי לא כביש אגרה ולכן איך המדינה משלמת?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: 431?
יהלי רוטנברג: זה תשלום דו שנתי שיוצא למשרד התחבורה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לפי הערכה של נפחי הפעילות.
יהלי רוטנברג: כל הפרטים האלה עוברים חיתום וסגירה פיננסית.
פניה קירשנבאום: כי אין שם ספירה.
פניה קירשנבאום: אין מתקני ספירה.
יהלי רוטנברג: נכון.
יהלי רוטנברג: אין שם תשלום שנגבה מהאזרחים אבל יש שם זכות שהמדינה נתנה לזכיין של כביש 6 לגבות כסף מהאזרחים, שזה לא דבר של מה בכך, הזכות שניתנת לקבלן לגבות כסף מהאזרחים.
יהלי רוטנברג: יש תשלום שיוצא למשרד התחבורה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שאם חברי הכנסת יתעמקו בביאור הזה ויראו את ערימת הפרויקטים שנעשתה כאן בשנים האחרונות, גם מנהרות הכרמל זה BOT, זאת יכולה להיות גישה לשיפור התשתיות לאזרחים שהיא איננה דרך תקציב המדינה אלא בשיתוף הסקטור הפרטי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אתם רואים כאן סכומים גדולים.
פניה קירשנבאום: המדינה נותנת ערבויות ליזמים בפרויקטים?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: היא נותנת זיכיונות, לעתים היא נותנת מענקים, לעתים היא נותנת הבטחה שאם לא יהיה נפח תעבורה, כמו למשל במנהרות הכרמל, אנחנו נשלים את ההפרש.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: שורה של אפשרויות להתקשרויות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אם תרצו, אפשר להציג את זה כאן.
פניה קירשנבאום: כל האפשרויות האלה, גם הן עולות כסף.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הן עולות גם בתקציב המדינה וגם בעובדה שאחרי שנים הדבר הזה חוזר אלינו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רוצה לומר לכם שאפילו מרכז ההדרכה של המשטרה, פרויקט עצום בקנה מידה של משטרת ישראל, העברתו לבית שמש, סוגרים כ-14 מרכזי הדרכה בכל הארץ ועוברים למרכז אחד, רק לאחרונה הייתה סגירה פיננסית בנושא ה-BOT.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנרגיה ירוקה, אשלים, טרמו סולרי, PV, אלה היום הכול נושאים שהם ב-BOT.
משה גפני: למה זה יותר טוב?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: כי ההשקעה היא מהסקטור הפרטי.
פניה קירשנבאום: אתה לא צריך לשלם עכשיו מיידית.
ציון פיניאן: גם בתי המשפט.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לא רק זה.
פניה קירשנבאום: חוץ מזה, אחרי פרק זמן זה חוזר אליך, לרכוש הממשלתי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אחרי 25 שנים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לעתים הניהול של הסקטור הפרטי הוא יותר טוב משל המדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני הייתי מאוד שמחה לבוא לכאן לדיון על ה-BOT כי יש לנו הרבה מה לומר בעניין הזה.
פניה קירשנבאום: מסתובבים אג"חים שאנחנו קוראים ממשלתיים או אחרים וקופות הגמל שלנו שכל הזמן מחפשים השקעה.
פניה קירשנבאום: הוא מתכוון לשאול למה צריך לעשות את זה כך ולמה אי אפשר שכספי הציבור יושקעו בפיתוח.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לכן אני אומרת שהטרנד הגדול היום ב-BOT הוא שמוסדיים משקיעים בזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בכביש 6 זאת השקעה כמעט מוחלטת של מוסדיים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הם לא נכנסו בשלב ההקמה אלא בשלב ההקמה היה מישהו אחר אבל אחרי כן נכנסו המוסדיים.
משה גפני: בוועדה יש מחר דיון בהצעת חוק שהמוסדיים ישקיעו בבניית דירות להשכרה.
משה גפני: ראיתי חיוך?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני מחייכת דרך קבע ואי אפשר לייחס את זה לדבר מסוים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: דיברנו על איחוד חברות ממשלתיות על אקטואריה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יהלי, אתה רוצה לומר משהו לסיום?
יהלי רוטנברג: אם יש לכם זמן, אני יכול להציג במשך שעה.
משה גפני: קיבלנו תמונה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שסיימנו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שהדבר המרכזי שרצינו להראות לכם, הראינו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: קודם כל, עוד לפני בחשב הכללי הייתה עבודה מדהימה בנושא הזה.
אבישי ברוורמן: ירון זליכה התחיל בזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ירון זליכה התחיל בזה, שוקי העצים את זה לרמות מאוד מאוד גבוהות ואני אשפר את זה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שיש כאן המשכיות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שהדבר המרכזי שהראינו לכם הוא שאלה לא רק מספרים וספרים אלא זאת התועלת שיש לנו כמנהלי נכסי המדינה בעניין הזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני כן חושבת שראוי להציג את זה בוועדת הכספים, את הדוח הכספי, ונשמח אם תיתן לנו הזדמנות לבוא לכאן בשנה הבאה ולהראות את ההתקדמות.
משה גפני: מראה לי היועצת המשפטית שיש גידול בהכנסות המדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו גם מראים כאן את השיקוף התקציבי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: חוץ מהנכסים, יש את תקציב המדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הדוח הכספי מראה גם את הגידול בהכנסות המדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ברור שהן גדלו משנה לשנה והן גדלות.
יהלי רוטנברג: יש הבדל בין המדידה התקציבית למדידה החשבונאית.
יהלי רוטנברג: זאת מדידה שונה ואם מישהו רוצה, אני אשמח להסביר למה.
יהלי רוטנברג: זאת מדידה שונה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: היא שונה וההפרשים ממופים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אתה רואה את ההפרש בין התקציב לבין הדוח הכספי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רק אתן דוגמה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בחשבונאות רושמים גם תזוזות לא כספיות כי תקציב המדינה מנוהל על בסיס מזומן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: כשבאים אליכם עם הכנסות פחות הוצאות, זה הגירעון.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בחשבונאות אתה גם סופר למשל את הגידול בהתחייבויות, שזאת האקטואריה, שזה לא מזומן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לכן יש הפרשים.
יהלי רוטנברג: אם אחזת רכוש קבוע, בתקציב זאת הוצאה ובחשבונאות זה נכס.
יהלי רוטנברג: אם קיבלת שירות, בחשבונאות זאת כבר הוצאה כי קיבלת את השירות או השתמשת או צרכת כי זה בודד את הפעילות, אפילו אם לא שילמת במזומן, ובתקציב זה יכול להיות כך שלא קרה כלום.
יהלי רוטנברג: יש הפרשי מדידה בין החשבונאות לבין תקציב.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: והם מוצגים בדוח בצורה מפורשת כדי שמי שרוצה להתעמק, יוכל להבין את ההפרשים.
פניה קירשנבאום: משפט אחד לעניין.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שמה שהוצג כאן הוא כלי עבודה נהדר.
פניה קירשנבאום: הדוח הזה באמת מהווה כלי עבודה נהדר להרבה תחומים ואני רק רוצה להביע משאלה, כי אנחנו כאן מדברים הרבה על כל הנושא של המדיניות, כזאת ואחרת, ואני מקווה – אפילו לא שואלת – שיודעים לנצל את הכלי הזה לקביעת המדיניות ולתכנון עתידי.
אבישי ברוורמן: אני מצטרף לדבריה של פניה כי באמת אחת הבעיות המרכזיות היא שבהרבה מקומות אין שקיפות כי אנשים מעדיפים לנהל את הדברים בערפל כי זה גם יותר נוח והציבור לא מבין.
אבישי ברוורמן: הדרך הזאת בה התחיל זליכה, המשיך בה שוקי אורן ואת ממשיכה בה, מעבר לפוליטיקאים, כאשר הסיביל סרוויס התחילו להגיע לנראות כך שהציבור יתחיל להבין את כל המשחקים שקורים.
אבישי ברוורמן: תבורכו על כך.
אבישי ברוורמן: בנושא הזה, את יכולה להמשיך לחייך.
משה גפני: מה שמסתמן בדוח הזה זה שבאמת ההכנסות ממסים עלו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: כן, ברור.
משה גפני: השירותים ירדו.
משה גפני: כי יש פחות סיוע בשכר דירה, יש פחות סיוע בקצבאות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לעניין זה אני אומת שאנחנו שמנו על מראה את הביצוע התקציבי של משרדי הממשלה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שצריך להסתכל על כולל ההתחייבויות כי לא תמיד כל המזומן יוצא עד סוף השנה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יש שם גם הסבר לנושא הזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בהחלט יש מקום להזמין משרדים ולשאול אותם לגופו של דבר.
משה גפני: בגמרא כתוב שאין הדיין אלא מה שעיניו רואות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: זה הכול כתוב.
משה גפני: כיוון שאני סומך על הדוח הכספי שלכם, המגמה שאנחנו מכירים אותה באה לידי ביטוי בדוח.
משה גפני: יש עלייה בהכנסות ממסים, יש ירידה בשירותים.
מרינה סולודקין: זה "נונסנס".
משה גפני: ומה זה?:
אבישי ברוורמן: פטפוטים.
משה גפני: למה זה שטויות?
משה גפני: להפך, הדוח מראה את זה.
משה גפני: הדוח מראה שיש פחות סיוע בשכר דירה, שיש פחות קצבאות, שיש עלייה במסים עקיפים ובמסים ישירים.
גאלב מג'אדלה: אני מצטרף לחברים בתודה לכבוד החשבת הכללית.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מאחלים לה המשך הצלחה.
גאלב מג'אדלה: הצלחה שלה, היא הצלחה של כולנו.
גאלב מג'אדלה: אני מצטרף לברכות לחשבת ולצוות שלה שעשו מלאכה טובה.
גאלב מג'אדלה: אני לא יודע מי הגורם המוסמך, כי זאת מדיניות ולא מספרים.
גאלב מג'אדלה: אני מציע שאנחנו נקיים כאן דיון.
גאלב מג'אדלה: במקום ה-BOT, כאשר לוקחים את הכספים שלנו ומשתמשים בהם בהשקעה בפרויקטים במדינה, למה שהמדינה לא תשתמש בכספים שלה והם יהיו בידיים יותר בטוחות?
משה גפני: תסביר למה הכוונה.
משה גפני: יש גישה שהולכת ומתעצמת ואתה רואה את זה בדוח הכספי.
משה גפני: יש גישה, ואנחנו גם מכירים את זה, שהמדינה יוצאת מפרויקטים כאלה, היא מממנת אותם אבל היא נותנת לגוף פרטי את סלילת הכבישים וכל מיני נושאים תחבורתיים.
גאלב מג'אדלה: אבל מי שעושה את הפרויקטים האלה משתמש בכספים שלנו.
גאלב מג'אדלה: למה שגוף פרטי ישתמש בכספים שלנו?
גאלב מג'אדלה: שהמדינה תקים רשות מקצועית.
גאלב מג'אדלה: הרי אף אחד לא עושה שום דבר לשם שמים.
משה גפני: אבל יש רשות מקצועית שקוראים לה הרשות הלאומית לדרכים.
גאלב מג'אדלה: זה לנושא כביש 6.
משה גפני: לא כביש 6.
משה גפני: כביש 6, זאת חברה נפרדת.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יש רשויות מדינתיות שמפקחות על פרויקטי BOT.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: למשל, חברת חוצה ישראל היא חברה ממשלתית שמפקחת על כביש 6 ועל מנהרות הכרמל.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: רשות המים מפקחת על הזכיינים של מתקני ההתפלה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: משרד התחבורה מפקח על הרק"ל ירושלים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ה-BOT הוא לא מביא התפרקות של המדינה מהרגולציה.
משה גפני: לא את זה הוא שאל.
משה גפני: הוא מסכים לרגולציה.
משה גפני: הוא שואל את מה שגם אני שאלתי קודם אלא שהוא שאל את זה יותר ברור.
משה גפני: למה צריך לקחת את הכסף הזה?
גאלב מג'אדלה: לא, אני לא שאלתי.
גאלב מג'אדלה: אני הצעתי לך.
גאלב מג'אדלה: אני לא יודע אם זה בסמכות שלה כי זאת מדיניות.
גאלב מג'אדלה: אני הצעתי לך להיות יצירתיים.
גאלב מג'אדלה: אתה ופניה אמרתם שנקיים על זה דיון, על מדוע ה-BOT, בכספים שלנו, של הציבור, מתנהל על ידי יזמים פרטים.
משה גפני: עכשיו אני אומר את מה שאני אומר כדי לא להסתבך עם מה שאתה אמרת.
משה גפני: האם התקיים דיון בכל הפרויקטים האלה עליהם מדובר, פרויקטים מאוד טובים ורציניים.
משה גפני: האם התקיים דיון האם המדינה יכולה לעשות אותם באמצעות החברות שלה, באמצעות רשות שמקימים אותה?
משה גפני: האם למשל את כביש 431 הייתה יכולה לסלול החברה הלאומית לדרכים?
פניה קירשנבאום: אני חושבת שהחברה הלאומית לדרכים ניהלה את הפרויקט והכל היה תחת תכנונה ופיקוחה.
פניה קירשנבאום: אם היא תתחיל בעצמה לבצע את הכבישים, אנחנו נהיה במצב כפי שהיינו בו לפני שש-שבע שנים כשהכל היה תקוע.
משה גפני: את זה אני שואל.
משה גפני: אני רוצה לשמוע את התשובה.
פניה קירשנבאום: אני אומרת לך מתוך ידיעה.
פניה קירשנבאום: הם שיתפו חברות.
טלב אלסאנע: דווקא ההפך.
טלב אלסאנע: כמה שיותר מעבירים מאחריות השלטון המרכזי לחברות שמתמחות, גם את מדיניות החוץ צריך להעביר לניהול ידיים פרטיות.
משה גפני: לא העזתי להציע את זה.
משה גפני: היו לי כמה דברים שהייתי מעביר לידיים פרטיות, אבל לא העזתי להציע.
פניה קירשנבאום: יש מספיק יזמים שיכולים לעשות את זה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הכנסות ממסים, גם אם לא מעלים, גדלות אם יש צמיחה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אם יש צמיחה, גם מגידול האוכלוסייה, מגידול תוספת לכוח העבודה, ההכנסות ממסים גדלות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני בטוחה שכאשר פרידה תיתן כאן סקירה על הכנסות המדינה, היא תסביר מה קרה כאן בין 2010 ל-2011.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לגבי ההוצאות של המשרדים, שוב אני אומרת שהן מפורטות בדוח בצורה מפורטת כולל מה הלך מסעיף לסעיף אבל זה היה אישור תקציב המדינה ואת זה צריך להבין.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: , אתם הוועדה שמאשרת את תקציב המדינה ואת המקום של התזוזות וכולל את השינויים בו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הדברים האלה מופיעים עכשיו בדוח שמפרט כל משרד, מה קרה לו, מה היה הביצוע שלו, לאן הלך הכסף בצורה כללית.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אתה צודק, בזה יש את השקיפות, בתוך הדוח הזה של הביצועים של משרדי הממשלה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אגב, אני כשלעצמי חושבת שפרויקטי ה-BOT הם דבר מאוד חשוב.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: סקטור פרטי לעתים נותן תועלות גם בניהול שהן יותר טובות מביצוע ממשלתי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: מה שנעשה כאן במתקני ההתפלה, זאת מהפכה במדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו נגיע למצב שאת כל המים לשתייה אנחנו נספק בתוצרת עצמית של התפלה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: זה לא דבר רע, ה-BOT.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני מסכימה אתך שמדינה לא יכולה להתפרק מהסמכויות הרגולטוריות שלה.
משה גפני: החוב החיצוני של ישראל יורד?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: החוב שלנו היה, והוא גם מפורט כאן בטווח עלייה, 608 מיליארד מול 623.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: מוסבר בדיוק ממה נובע הגידול.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לעתים זה משער החליפין.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: החוב האבסולוטי גדל יחס חוב תוצר, ירד כי התוצר עלה.
אבישי ברוורמן: מה האחוז בדוח?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: 72.4, 74.7.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יש שני סוגים של חוב ציבורי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יש את החוב של הממשלה לבד ואת החוב הציבורי שכולל גם חובות אחרים ואנחנו רואים שבין שנת 2010 ל-2011 יש ירידה ביחס חוב תוצר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לכן המספר האבסולוטי הוא לא רק המספר היחיד למדידה.
אבישי ברוורמן: מה היום היחס הזה?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו מודדים אותו פעם אחת בסוף שנה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אין לנו עוד מספר כי יש נושא מאוד דרמטי שמשפיע על יחס חוב תוצר והוא שער החליפין.
אבישי ברוורמן: בהנחה שהשער לא השתנה?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני לא זוכרת לומר לך את הנתון אבל אני מוכנה לבוא אתו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לפחות יש יציבות ביחס חוב תוצר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אתה צריך להבין שהמספר הוא גם מהחוב וגם מהתוצר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בסוף השנה יכולה לתת לנו פתאום מספר שלא צפינו אותו ולכן בגדול סדר הגודל נשאר אותו הדבר, לפחות של 2012.
משה גפני: לא ענית לי לשאלה האם מדינת ישראל הייתה עמותה, אם היא הייתה מקבלת על הדוח הזה אישור ניהול תקין.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שמדינת ישראל לא נמדדת כמו עמותה בגלל המורכבות שלה ביישום הדוח.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: עמותה היא הרבה יותר פשוטה כי פחות אנשים מרכיבים אותה, פחות ישויות מאוחדות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לכן אני לא חושבת שזה בסיס השוואה.
גאלב מג'אדלה: משה, התשובה לשאלה שלך היא תלוי מי רשם העמותות.
משה גפני: ומי זאת המדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שהסטנדרט הנוכחי של הדוח הוא סטנדרט דוח.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הוא דורש הרבה שיפורים.
משה גפני: מיכל, היה מאוד מעניין.
משה גפני: על סדר היום תחזית הכנסות המדינה לשנת 2012 והביצוע בפועל.
משה גפני: אני מקדם בברכה את הממונה על הכנסות המדינה, פרידה ישראלי.
פרידה ישראלי: אנחנו נתחיל עם הצגה של תחזית הגבייה בשנת 2012.
פרידה ישראלי: כפי שבוודאי אתם זוכרים, התחזית המקורית לשנת 2012 נעשתה כחלק מתקציב דו שנתי לשנת 2011 ו-2012 וכאשר התקציב הוכן, ההערכה של הכנסות המדינה ממסים ומאגרות בשנת 2012 עמדה על 232.3 מיליארד שקלים.
פרידה ישראלי: בתחילת השנה, בינואר, ערכנו עדכון לתחזית עקב שינויים בנתוני המקרו.
פרידה ישראלי: כיצד השתנתה הסביבה מאז התחזית המקורית לעומת ינואר.
פרידה ישראלי: קודם כל, תחזית הצמיחה.
פרידה ישראלי: תחזית הצמיחה המקורית שהונחה בתקציב הייתה ארבעה אחוזים והתחזית המעודכנת לצמיחה בשנת 2012 של משרד האוצר עומדת על 3.2 אחוזים.
פרידה ישראלי: דרך אגב, זאת גם התחזית היום של ה-OECD כלפי ישראל, 3.2 אחוזים בשנת 2012.
פניה קירשנבאום: פשוט לקחו את זה מהדוח שלך.
פרידה ישראלי: לא, אני לא חושבת שה-OECD לוקח את המספרים שלנו.
פרידה ישראלי: תחזיות אחרות.
פרידה ישראלי: יש אולי פערים של 0.2 אחוז פלוס-מינוס.
פרידה ישראלי: אלה סדרי הגודל.
פרידה ישראלי: מחירי תוצר.
פרידה ישראלי: ההנחה של שינוים במחירי תוצר שמשפיעים על הגידול בהכנסות הנומינאליות השתנתה מ-2.2 אחוזים בשנה ל-1.8 אחוזים בשנה, והגבייה בפועל – כאשר עשינו את תחזית 2011, חזינו שההכנסות יהיו 213.5 מיליארד אבל בפועל ההכנסות לסיכום שנת 2011 עמדו על 211.3 מיליארד.
פרידה ישראלי: בעוד שבדרך כלל הכנסות מסים בשנה מסוימת מהווים את הבסיס להערכה לשנה הבאה, עשינו כאן תיקון לבסיס של שנת 2011.
פרידה ישראלי: שנת 2011 התאפיינה בזה שרמת ההכנסות במחצית הראשונה של השנה הייתה גבוהה יותר והייתה ירידה בהכנסות.
פניה קירשנבאום: יש לך כאן ניתוח האומר ממה נובעת הירידה בהכנסות?
פרידה ישראלי: בשנת 2011?
פרידה ישראלי: עד כמה שאני זוכרת, הירידה לקחה את כל סוגי המסים.
פרידה ישראלי: זאת אומרת, היא הייתה הן במסים ישירים והן במסים עקיפים.
פרידה ישראלי: אני לא זוכרת את המינון, אבל אולי אבי יוכל לומר.
פניה קירשנבאום: זה הבסיס.
פרידה ישראלי: של מגמה.
פרידה ישראלי: בהמשך יש שקף ברמה של מגמה, לא לסוגי המסים אלא בחלוקה למסים ישירים ועקיפים.
פרידה ישראלי: בכל מקרה, העמדנו את הבסיס לשנת 2011 על מחצית הגביה.
פרידה ישראלי: בחצי השני של 2011 עמדה הגביה על 104 מיליארד שקלים ולכן לקחנו כבסיס מתוקן ל-2012 את הגביה בחצי השני של 2011 מוכפל בשתיים – 208 מיליארד.
פרידה ישראלי: כשעושים תחזית הכנסות ממסים, אנחנו מוסיפים לבסיס של שנה קודמת קודם כל שינויי חקיקה.
פרידה ישראלי: שינויי חקיקה שהערכנו במקור היו מאה מיליון אבל בפועל יש לנו מינוס מאה מיליון הפחתה ואנחנו תכף נגיע לשקף שיפרט את כל שינויי החקיקה שנעשו במסים, 2012 לעומת שנה קודמת.
פרידה ישראלי: הסך הכול, אבל אנחנו נראה את זה.
משה גפני: מינוס מאה במקום פלוס מאה.
ציון פיניאן: יש חקיקה שהיא מיליארד שקלים.
פרידה ישראלי: אתה תראה שזאת השורה התחתונה.
פרידה ישראלי: אנחנו נעבור על כל הפריטים.
ציון פיניאן: רק חוק הפוליו הוא מאתיים מיליון.
פרידה ישראלי: מיד נגיע לכל הסעיפים.
פרידה ישראלי: העמקת גבייה.
פרידה ישראלי: הייתה הערכה להעמקת הגבייה עקב החקיקה של החשבוניות הפיקטיביות בסך מיליארד שקלים בשנת 2011.
פרידה ישראלי: החקיקה הועברה רק במתכונת חלקית ולא במלואה ולכן תיקנו את הערכת העמקת הגבייה, בעקבות הערכת רשות המסים, ל-400 מיליון שקלים בלבד.
פרידה ישראלי: הרכיב הבא שאנחנו רואים, רכיב הצמיחה, הוא בעצם התוצאה של הפעלת מודל המס.
פרידה ישראלי: יש לנו במינהל הכנסות המדינה מודל מס שהוא מודל שלוקח בחשבון, מעבר לנתוני הגבייה בפועל בתקופה האחרונה, גם את כל הנתונים המקרו כלכליים, נתונים כמו שיעור צמיחה, גידול מספר מועסקים, הערכות לשינויים בשכר וכולי.
פרידה ישראלי: המודל מנבא, על סמך זה שהוכיח את עצמו בעבר, מנבא על פי נתוני הצמיחה מה השינוי הצפוי בהכנסות המדינה לאור נתוני המקרו.
פרידה ישראלי: השפעת הצמיחה, כולל השפעה של שינויי מחירים, השפעה נומינאלית של שינויי מחירים, יגיע קרוב ל-11 מיליארד.
פרידה ישראלי: הסעיף האחרון בתחזית.
פרידה ישראלי: אם אתם זוכרים, בעקבות המלצות ועדת טרכטנברג, העלינו את שיעור המס על דיבידנדים מ-25 אחוזים ל-30 אחוזים לבעלי שליטה ומעשרים ל-25 אחוזים לבעלי מניות רגילים, והעלינו את שיעור המס בשוק ההון גם על רווחים ריאלים מעשרים ל-25 אחוזים.
פרידה ישראלי: צפינו בתחילת ינואר – ואכן כך היה – הכנסה הן ממכירה רעיונית של ניירות ערך של מי שרצה לממש את שיעור המס הנמוך יותר.
משה גפני: אנחנו העלינו את זה.
פרידה ישראלי: כן, אנחנו העלינו.
משה גפני: אנחנו, זאת ועדת הכספים.
פרידה ישראלי: ועדת הכספים העלתה את זה.
משה גפני: אז איך הגעת לטרכטנברג?
פרידה ישראלי: אמרתי שבעקבות טרכטנברג.
ציון פיניאן: אל תזכירי כאן את טרכטנברג.
ציון פיניאן: יהיה לך יותר קל.
אבישי ברוורמן: יש תורה מסיני ויש תורה מטרכטנברג.
פרידה ישראלי: טעיתי.
ציון פיניאן: כל הזכויות שמורות לנו.
משה גפני: קיימנו את הדיון עוד בטרם הקמת הוועדה.
פרידה ישראלי: אנחנו ישבנו יחד ותיאמנו.
משה גפני: ישבתי אתכם.
משה גפני: באופן אמיתי – ואני עכשיו לא אומר כדי לנגח או חס וחלילה משהו – מכיוון שאני מכיר את האוצר, אני מכיר אותו בשלוש השנים האחרונות מאוד צמוד, טרכטנברג היה כיסוי למדיניות האוצר.
אבישי ברוורמן: ברור אבל מה שהעיתונות כותבת, זה נשמע טוב.
משה גפני: זאת מדיניות שלהם.
משה גפני: אגב, חלקה הגדול גם הייתה מדיניות של הוועדה.
ציון פיניאן: מכיר אותם ואת מדיניותם.
מרינה סולודקין: משה, יש לנו חילוקי דעות.
משה גפני: לא אמרתי פרשנות אלא אמרתי עובדות.
משה גפני: מה שהיה בדוח טרכטנברג, בוודאי בפרק המיסוי, בוודאי בכל מה שנלווה לעניין הזה, ישבו כאן אנשי האוצר שלא העזו לומר את זה, אבל בחדרים מאחור הם אמרו שזה מה שצריך לעשות.
משה גפני: אני לא יכול לצטט אנשים שחלקם כבר לא נמצאים במשרד האוצר.
משה גפני: כשאני עשיתי את זה כאן בוועדה, הייתי במסיבה שהתקיימה באוצר לכבוד מיכל דויטש וניגשו אלי בכירי האוצר בשקט, הסתכלו לכל הצדדים כדי לראות שאף אחד לא רואה ולחצו לי את היד עד שהגיע טרכטנברג, כמו המשיח והם יכלו להתחבא מאחורי טרכטנברג.
אבישי ברוורמן: מכיוון שהמשיח לא יגיע ואתה או חייב או זכאי, זמנית חמורו של משיח הוא טרכטנברג.
פרידה ישראלי: שני המיליארד האחרונים הם בעיקר בעקבות חלוקה של דיבידנדים עד ה-31 בדצמבר שנעשתה כדי לממש את שיעורי המס הנמוכים יותר.
פרידה ישראלי: המס נגבה בינואר.
פרידה ישראלי: זה עיקר הסכום, שני מיליארד שקלים שאכן נגבו בפועל.
פרידה ישראלי: בסך הכול אנחנו עומדים היום על הערכה מעודכנת, על פי תחזית מעודכנת של משרד האוצר, של 221 מיליארד לשנת 2012.
משה גפני: עשרה מיליארד פחות.
פרידה ישראלי: 11.3 מיליארד שקלים פחות.
משה גפני: את אומרת שההבדל בתחזית הוא עשרה מיליארד שקלים.
פרידה ישראלי: למעלה מזה, כן.
משה גפני: 11 מיליארד.
משה גפני: אז למה מאיימים עלינו עם ארבעים מיליארד שקלים?
פרידה ישראלי: מי מאיים עם ארבעים מיליארד?
פרידה ישראלי: אני לא יודעת על מה אתה מדבר.
משה גפני: לא האוצר.
משה גפני: העיתונאים.
משה גפני: למה מאיימים עלינו בכך?
משה גפני: זה משנה מאוד לתקציב 2013 כי אם הפער הוא 10-11 מיליארד שקלים, יש לנו לזה פתרונות קלים.
משה גפני: אם הפער הוא שלושים-ארבעים מיליארד שקלים, זה כבר מתחיל להיות בעיה.
ציון פיניאן: מכינים אותנו לקראת הגזרות.
אבישי ברוורמן: יש לי מספר דברים לומר אבל אומר אותם כשתיתן לי.
פרידה ישראלי: בהכנסות המדינה אני לא מכירה את המספר הזה.
פרידה ישראלי: הוא לא יצא ממשרד האוצר.
פרידה ישראלי: יכול להיות שמדברים גם על שינויים בגירעון.
ציון פיניאן: מהאוצר יצא בין 18 ל-25 מיליארד שקלים.
פרידה ישראלי: הכנסות המדינה?
משה גפני: הכנסות המדינה.
ציון פיניאן: גירעון בהכנסות המדינה.
פרידה ישראלי: אולי גירעון.
משה גפני: בהכנסות המדינה.
משה גפני: טוב, לא חשוב, לא נסבך את העניין.
משה גפני: מאוד חשוב מה שאת אומרת.
פרידה ישראלי: מה היו שינויי החקיקה בשנת 2012, כאשר הסכומים מוצגים.
פרידה ישראלי: אני רוצה שתראו את השינויים האלה גם ברוח של הפרוגרסיביות של השינויים שנעשו.
פרידה ישראלי: המס השולי העליון הועלה ל-48 אחוזים, תוספת של 800 מיליון.
פרידה ישראלי: מס חברות הועלה מ-24 ל-25 אחוזים, מעבר לכך שכל המתווה של הפחתת המסים נעצר אבל בהשפעה מול 2011 בה שיעור המס היה 24 אחוזים, זה נתן לנו עוד 750 מיליון שקלים.
פרידה ישראלי: העלאת המס על ההון, ריבית, דיבידנדים, רווחי הון ב-5 אחוזים נתנה 1.3 מיליארד שקלים.
פרידה ישראלי: היה איזה תיקון של התאמה לתקרה של ביטוח לאומי שהוא לא משמעותי.
פרידה ישראלי: ניתנו נקודות זיכוי לאבות לילדים עד גיל שלוש, שתי נקודות זיכוי, מיליארד שקלים שמפחיתים מהכנסות המדינה.
פרידה ישראלי: הרב גפני, אתה בוודאי מכיר את התיקון של הפחתת מס על הכנסות בין 9,000 ל-14,400.
שגית אפיק: מדרגה שלישית.
פרידה ישראלי: הפחתת מס במדרגה נוספת.
משה גפני: כדי לבטל את זה, הם צריכים לבוא לכאן.
משה גפני: מה שהם הולכים לעשות, הם יכולים לעשות הליכת בוקר.
ציון פיניאן: כדי לסגור את הגירעון, זה אחד הנושאים.
פרידה ישראלי: אלה מיליארד שקלים נוספים.
פרידה ישראלי: הקלת מס הון לקשישים.
פרידה ישראלי: עקב העלייה בשיעורי המס בשוק ההון הגדלנו את ההקלות, את הפטור, שניתן לקשישים – חמישים מיליון שקלים.
שגית אפיק: העלאת סף המס העליון, למה זה מינוס שבעים מיליון?
פרידה ישראלי: זה היה תיקון שנדרש.
פרידה ישראלי: הוא היה חלק מהחלטת הממשלה שהתקבלה.
פרידה ישראלי: זאת התאמה לתקרה של ביטוח לאומי.
פרידה ישראלי: אם אתם יודעים, הרי התקרה של ביטוח לאומי זהה.
פרידה ישראלי: באותה מדרגה יורד הביטוח הלאומי והיה צורך לעשות כאן התאמה והייתה לזה עלות של שבעים מיליון שקלים.
פניה קירשנבאום: מכסים אנחנו עוד לא אישרנו.
פרידה ישראלי: הפחתת מכסים, 450 מיליון שקלים.
פרידה ישראלי: יש את ועדת קדמי.
פניה קירשנבאום: אנחנו עוד לא אישרנו את זה.
שגית אפיק: זה אפילו עוד לא פורסם.
פרידה ישראלי: יש כאן כמה דברים שעדיין לא בוצעו.
פרידה ישראלי: כשאנחנו הכנו בחודש ינואר את התחזית, לקחנו בחשבון שינויי חקיקה שנראה גם שיש עוד כמה דברים שעדיין לא בוצעו.
פרידה ישראלי: אני מדברת כאן על התחזית.
פרידה ישראלי: לא עשיתי תחזית להיום עם עדכונים להיום.
פרידה ישראלי: יש לנו פטור ממס על ליווי שהוא עד 1,200 שקלים.
פרידה ישראלי: יש לנו מס קנייה על אלקטרוניקה שגם הוא לא בוצע.
ציון פיניאן: זה לא מעודכן.
שגית אפיק: לא פורסם הצו של האלקטרוניקה.
פרידה ישראלי: לא פורסם.
פרידה ישראלי: אלה לא שינויים שבוצעו.
ציון פיניאן: היה דיון בוועדת הכספים אבל זה לא פורסם.
פניה קירשנבאום: אני היום מתחילה לגלות עוד ועוד סעיפים כך שאנחנו נפתור את בעיית הגירעון של מדינת ישראל.
אבישי ברוורמן: באישורו של הרב גפני.
אבישי ברוורמן: הרב גפני מאשר.
משה גפני: אני כבר גיליתי את זה מזמן.
פניה קירשנבאום: ביקשת ממני אתמול שאני אציג את הפתרונות לשאלות שאני שואלת.
פניה קירשנבאום: הנה, בחלקן הן כאן.
משה גפני: לכן אמרתי אתמול שצריך להביא פתרונות אחרים כדי שהם לא ישבו כאן ויאמרו שיש גירעון.
משה גפני: נאמר שהנה הפתרונות.
מרינה סולודקין: אין גירעון.
משה גפני: יש גירעון.
משה גפני: יש גירעון אלא שהוא לא נורא.
משה גפני: אמרתי אתמול ברדיו שהגירעון הוא לא כל כך נורא כמו שהאוצר מציג אותו אבל הוא גירעון ועם גירעון צריך להתמודד.
משה גפני: האלקטרוניקה הבידורית לא אושרה.
פרידה ישראלי: אני כאן מציגה את המינוס מאה מיליון שראינו בעדכון ינואר של התחזית.
פרידה ישראלי: נכון לתחילת ינואר, אחרי יישום המלצות וישיבות כאן, זאת הייתה התוכנית.
פרידה ישראלי: גם אלקטרוניקה לא אושר ולא הובא עדיין אבל זה מרכיב את התחזית המקורית שלנו ל-221 מיליון.