GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פניה קירשנבאום: זו הדרך לבחון את זה.
פניה קירשנבאום: אם זה מפוזר בין המקצועות אתם לא בוחנים את זה.
דליה פניג: לכל תחום דעת יש את תהליך ההערכה שלו.
דליה פניג: תהליך ההערכה שלו, ברגע שנכנס פרק לתכנית הלימודים הוא צריך להיכנס לתוך תהליך ההערכה.
דליה פניג: התכנית הוכנה, גם הכתיבה שלה, זה לא דבר של מה בכך, צוות רחב, היא נבנתה בשיטה מסוימת, אחידה, שבכל נושא מראה אילו כישורי ומיומנויות למידה נדרשים בשביל אותו פרק.
דליה פניג: בשביל להכניס תכנית לימודים צריך תקציב.
דליה פניג: תקציב, כפי שנאמר, הוא עבור פיתוח חומרי למידה, כי מתוך התכנית נגזרים חומרי למידה.
דליה פניג: הכוונה בחומרי למידה לספרים, מערכי לימוד מתוקשבים, והכשרת מורים.
דליה פניג: שני הדברים האלה זה דורשים תקציב.
דליה פניג: למרות זאת, לא המתנו לתקציב שיגיע וכבר בתכנית הלימודים של מולדת חברה ואזרחות, תכנית לכיתות ב', ג' ו-ד' ומיועדת לכל מגזרי האוכלוסייה, תכנית חובה בבית ספר יסודי, כבר שם התחלנו להסיט תקציבים קיימים של פיתוח, לפתח יחידות מתוקשבות לנושא הזה.
דליה פניג: כבר עכשיו נבנית תכנית להכשרת מורים מקוונת, שתתחיל בשנה הבאה אחרי החגים, וזה הכול מתקציבים קיימים שעשינו להם הסטה לעניין.
דליה פניג: אבל כדי להכניס את כל מה שיש צריך תקציב.
פניה קירשנבאום: יש לכם הערכה לסדר גודל של תקציב?
דליה פניג: יש הערכה מאד מסודרת.
דליה פניג: בסוף התכנית יש פרק עם טבלה שמראה בדיוק בכל תחום מה דרוש, כמה דרוש.
דליה פניג: לפי התקציב שנקבל נוכל ליישם להמשיך ולהרחיב.
דליה פניג: אני אומרת שוב, לא חיכינו לתקציב והסטנו תקציבים קיימים בעיקר לתכנית של בית הספר היסודי של ב', ג', ד', משום ששם מצאנו שבתכנית יש גרעין של הדבר הזה ובאופן טבעי זה יכול להיכנס בצורה יותר נכונה.
דליה פניג: מאד נשמח להמשיך לקבל תקציב ולהמשיך לפתח את זה.
פניה קירשנבאום: אם אני מבינה, אתם נכנסים כרגע ל-ב', ג', ד', למשהו שכבר קיים רק שתגדילו, תרחיבו את מערכת החינוך שיש לכם.
פניה קירשנבאום: בעל יסודי אתם נכנסים רק ב-י'.
נירית גדסי: ב-י' אנחנו מרחיבים את מספר בתי הספר.
נירית גדסי: במקביל אנחנו גם עושים התאמות כדי להכניס את התכנית גם למגזר החרדי.
נירית גדסי: שאר הדברים הם אכן תלויי תקציב.
פניה קירשנבאום: אני אוכל לקבל את התכנית?
דליה פניג: בוודאי.
רם אמית: שמי רם אמית מלשכת סוכני ביטוח.
רם אמית: ערכנו חשיבה בכל התחום הזה של הנחלת חינוך פיננסי לאזרחי מדינת ישראל.
רם אמית: אפילו לא הבחנו בין גילים, עד לנקודה מסוימת.
רם אמית: חשוב להבין, שכדי לא להימצא כאן בשנת 2018 ולדון באותה סוגיה, ההצעה שלנו, לאחר חשיבה פנימית הייתה לחלק את המטלות למקטעים קצרים.
רם אמית: חלק מהיושבים יודע שהייתה קליטת העלייה הגדולה לארץ, היה וגוף שעסק בהנחלת הלשון העברית.
רם אמית: גוף שהיה מורכב מחיילים וחיילות שגויסו, כשלא הייתה להם הכשרה בסיסית להוראה אבל הם עסקו בהנחלת הלשון העברית וזה עובדתית שרשר והגיע לכל אדם.
רם אמית: ההמלצה שלנו מאד פשוטה והיא בת יישום מידי.
רם אמית: לא לחכות ל- 2017 וכן הלאה.
רם אמית: בלשכת סוכני ביטוח קיימת מכללה, לשכת סוכני ביטוח מכילה 3,600 חברים, שלפחות 150 מהם מסוגלים, ללא כל בעיה, להיות מפיצי התרבות של חיסכון פנסיוני חשיבה לרעידות אדמה.
רם אמית: אני סובר שצריך להתחיל גם בצעד ראשון ובמידי, לא לחכות ל-OECD , שלמדנו מהם הרבה, לרבות מה שאקרע ביוון, אנחנו משתמשים בסיסמה הזו בצורה מאד בעייתית לטעמי.
רם אמית: אני סובר שצריך לקבל החלטה.
רם אמית: לקבץ את מספר המכללות לביטוח שעוסקות פה בארץ נכון להיום, שבתוכן בעצם טמון כל הידע של חינוך פיננסי, בין אם זה בשוק ההון בין אם זה בביטוח, ביטוח כללי, ביטוח פנסיוני, אנשים שעוסקים בתחומים האלה ביום יום.
רם אמית: אכן לא קבלנו תעודת הוראה, שום דבר לא קרה.
רם אמית: מה שאנחנו זקוקים, ודברנו יותר מפעם אחת, זה מוכנות של משרד החינוך לאפשר לנו להיכנס למתחמי בתי הספר, להקצות שעות ואני מודיע לכם שלשכת סוכני הביטוח מוכנה לתת בהתנדבות מוחלטת שעות לימוד, על פי מתכונת מראש.
פניה קירשנבאום: הנה חסכנו כסף.
רם אמית: את צודקת בהחלט.
רם אמית: אני סובר שזו ראשית הדרך.
רם אמית: לימים, ב- 2018, מוסדות החינוך יכשירו מערך הוראה, שיהיה טוב ממערך ההוראה שנעמיד בתקופת המעבר, כיוון שאם נחכה לטוב ביותר, לעניות דעתי הטוב יתמהמה.
רם אמית: לכן צריך להתחיל בשלבים.
רם אמית: אנחנו מציעים את שרותינו למטרה ואני סבור שאנחנו מסוגלים לעשות את הטוב ביותר בנסיבות האלה.
רם אמית: תכנית לימודים תגובש על ידי הגורמים המתאימים, בין אם זה הפיקוח ומגמותיו, משרד החינוך ומגמותיו.
רם אמית: לגבי התכנים לא נכנס לשום ערעור, אנחנו נהיה המבצעים הנאמנים של המערכת הזו בתוך הזמן הקצר ביותר.
רם אמית: בואו נדבר על הטעויות בעוד שנתיים שלוש, זה בסדר, אבל לפחות תהיה התחלה.
רם אמית: עדיף לדבר על טעות מאשר לא להתחיל בכלום.
פניה קירשנבאום: זה רעיון מצוין, אני באה מההתיישבות ובשנת 81, כשעלינו לשטח והקמנו בית ספר עם מעט ילדים ומעט שעות של משרד החינוך.
פניה קירשנבאום: נשאר לנו שכל הורה היה צריך להעביר מספר שיעורים בתחום שלו וגם ניהלנו יום חינוך ארוך כי ההורים לא היו.
פניה קירשנבאום: אולי לא היינו מורים במקצוענו אבל הענקנו לילדינו השכלה רחבה ולא פחות טובה מאלה שהייתה להם תעודה.
פניה קירשנבאום: אבל ב- 81, 82, 83 כנראה שעדיין הדברים התנהלו אחרת במדינה, צריך לראות איך מערכת החינוך תקבל את זה ואם היא יכולה לשלב אתכם.
פניה קירשנבאום: אני מציעה שלא נעשה את זה בוועדה, ניפגש עם המנכ"לית ונראה איך אפשר לשלב.
רוני שטרן: רוני שטרן, סגן נשיא לשכת סוכני ביטוח וסגן נשיא ארגוני העצמאים, שזה ארגון שמכיל כ- 250,000 עצמאים.
רוני שטרן: אני רוצה רק להוסיף לדברי רם, מה שהוא לא אמר זה שהוא היה בעברו מנכ"ל חברת ביטוח ואני חושב שבהחלט אנחנו מסוגלים לתת יותר מטוב.
רוני שטרן: אני רוצה להשחיל מילה בנושא רעידות אדמה.
רוני שטרן: אנחנו חושבים ופנינו לפיקוח בעניין פוליסת הרכב התקנית והצענו, שכמו בפוליסת דירה, שבה יש ברירת מחדל למבוטח, אם הוא לא רוצה לרכוש ביטוח רעידת אדמה הוא צריך לחתום על כך, בביטוח רכב אין לדבר ביטוי.
רוני שטרן: הצענו לפיקוח, במסגרת התיקונים האחרונים שנעשים, להכניס גם את נושא רעידת אדמה.
רוני שטרן: אני חושב שמדינת ישראל תימצא בקטסטרופה לא קטנה במקרה כזה.
פניה קירשנבאום: את זה תשאיר לוועדה שתהיה ב-26 ליוני בשעה 14:00.
פניה קירשנבאום: אמרתי את זה כי זה כאבי לב ובטן ודאגות שמעירות אותי בלילה.
רוני שטרן: אני רוצה לצרף לאותה היענות ורצון של לשכת סוכני ביטוח להעמיד את אנשי המכללה לטובת העניין, אמרתי את זה גם בישיבה הקודמת שאנחנו מצרפים את הפניה גם לצה"ל, אנחנו חושבים שצה"ל וחייליו זה מקום עם הרבה רצון להטמיע את זה.
רוני שטרן: בסופו של דבר אנשים שיוצאים מהצבא מתחילים את החינוך הפיננסי שלהם בחיים.
רוני שטרן: הצענו גם את שיתוף הפעולה גם לצה"ל.
שלומית יהב: שמי שלומית יהב, קבוצת "עדיף תקשורת" במכללת עדיף, עוסקים כבר די הרבה שנים בחינוך פיננסי.
שלומית יהב: מיש לא מכיר את האתר שלנו כנראה שלא חיפש מספיק.
שלומית יהב: אחד הדברים שאנחנו עושים כבר הרבה מאד שנים, השתלמויות שונות למבוגרים.
שלומית יהב: תפיסת העולם שלנו, שחינוך פיננסי זה ערך ולא רק ידע.
שלומית יהב: זה מחנך לפעול בצורה קצת יותר חכמה גם בהתנהלות האישית.
שלומית יהב: אני שומעת משרד החינוך מצד אחד, ואני יודעת מה קורה בתקציבי משרד החינוך.
שלומית יהב: כגוף עסקי לכל דבר, אנחנו מרוויחים את הכסף ממי שיכול לשלם ועושים את הפעילות לילדים, כי אחר כך בסוף, הם גם יהיו לקוחות שלנו.
שלומית יהב: זו גם התפיסה של הלשכה ושל הרבה ארגונים עסקיים, שמוכנים לעשות דברים כאלה בהתנדבות, כשמדובר בילדים שלנו, כי בסופו של דבר אנחנו מחנכים את הדור הבא.
שלומית יהב: אחד הדברים שצריך לזכור, ילד לומד בבית הספר משהו ואם ההורה שלו לא מתנהל נכון, זה לא יעזור הרבה.
שלומית יהב: חייבת להיות סינרגיה לפעילות משותפת שמחד אנחנו מחנכים את ההורה שלו ומאידך הוא לומד בבית הספר ומספקים לו כלים.
שלומית יהב: הוא לא יוכל ללמד את ההורה שלו לעשות סדרי עדיפויות ברמה הכלכלית, יהיה לו מאד קשה, אבל אם אנחנו עושים את העבודה ואנחנו עושים אותה בהרבה מפעלים, חברות וארגונים שרוכשים את זה עבור העובדים שלהם, אז יכול להיות שדווקא כאן יכול להיות הממשק.
שלומית יהב: לכן, בהקשר הזה של הפעילות, זה בהחלט יכול לסייע.
שלומית יהב: יש משהו מעניין בהקשר של הצבא.
שלומית יהב: אחת המחמאות הגדולות היא דווקא צבא.
שלומית יהב: אני רואה את הפעילות שעושים בבה"ד 1 .
שלומית יהב: את הבה"דים האחרים אני פחות מכירה.
שלומית יהב: יש שם פעילות מבורכת שחלקה נעשית גם על ידי יזמים עסקיים.
שלומית יהב: יוצאים משם תוצרים מדהימים.
שלומית יהב: מה הבעיה לשכפל את זה לכל הצבא?
שלומית יהב: לכל הנוער?
שלומית יהב: כבר יש את הפורמט והוא מעולה ומשובח.
פניה קירשנבאום: את אומרת שהחינוך בא מהבית, אבל הוא בא מעוד מקומות.
פניה קירשנבאום: אני שומעת את הפרסומות על האוברדרפט ומה ההמלצה, לקחת הלוואה ולסגור אותו.
פניה קירשנבאום: אף אחד לא אומר, תבדוק איך אתה מנהל את משק הבית.
פניה קירשנבאום: תבדוק את ההכנסות וההוצאות שלך, תראה מה אתה מסוגל ומה לא, קודם כל תיקח הלוואה.
שלומית יהב: את צודקת לחלוטין.
שלומית יהב: אחת הטענות הגדולות ביותר היא שבכלל, בנקים מורשים לפרסם הלוואות.
פניה קירשנבאום: איפה המפקחים?
פניה קירשנבאום: איפה הרגולציה?
שלומית יהב: לפרסם הלוואה לדעתי זה אנטי חינוך פיננסי באופן מובהק.
שלומית יהב: אם קראת את הכתבות שלי בעניין, הן בדיוק מדברות על זה, כמה אסור לקחת הלוואות.
פניה קירשנבאום: נדבר גם על רגולציה.
נועם שפלטר: אני מאורין-שפלטר השכלה פיננסית, אנחנו עוסקים כבר הרבה שנים בתחום של חינוך פיננסי, בשני תחומים, גם בצד המקצועי יותר וגם לקהל הרחב.
נועם שפלטר: אני רוצה לומר בכמה תחומים, האחד, צריך להגיד כל הכבוד לנירית, שהתחילו לעשות משהו בפועל, אם הכול קורה.
נועם שפלטר: הופתעתי מהמהירות שזה יצא, אמרת ליש עוד מתלבטים מה לעשות ואיך.
נועם שפלטר: זה יצא וזה השלב הראשון שצריך לעשות, לראות מי עוסק בתחום, אני בטוח שהיה לכם הרבה כאב ראש לרכז.
נירית גדסי: עשרות רבות ותודה לכל הנוכחים, שכמעט כולם היו בין המשיבים.
נועם שפלטר: אני חוזר לחינוך, שצריך להתחיל מגיל מוקדם, אני לא יודע אם לפני כיתות א', אנחנו מעורבים עכשיו בפרויקט לגנים ורואים שאפשר.
נועם שפלטר: הם מתחילים להבין את הדברים האלה עוד לפני מערכת החינוך.
נועם שפלטר: כמו שהזכירה שלומית, חייבים לערב את ההורים.
נועם שפלטר: אני יודע שיש כל מיני מקצועות בבתי ספר שמערבים את ההורים, חייבים לזכור את זה כי אם יש מצב שיליד יגיע הביתה להורים, יזרוק מונח והם לא ידעו, יהיה בלגן בבית אם הילד יתנסה על ההורים בנושא חשוב.
נועם שפלטר: לכן חשובה הסינרגיה של הורים במסגרת התכנית.
נועם שפלטר: הערת ביקורת למשרד החינוך, בדיון הקודם דנה הציגה את התכנית, שזה משולב בכל מיני מקצועות.
נועם שפלטר: אם זה ישולב, קודם כל תהיה יש בעיה של בקרה.
נועם שפלטר: דבר שני תהיה בעיה של ההקשר של התלמידים להבין שעכשיו לומדים משהו שהוא יותר חשוב מהרבה מהמקצועות שמלמדים היום במשרד החינוך.
נועם שפלטר: יש מקצועות חשובים, חינוך פיננסי, אוריינות פיננסית, לפעמים חשובה יותר, כי רק בגיל 40 הם יבינו שעשו טעות בגיל 18 והם מתחילים לשלם עליה, כמוש אמרה היושבת ראש, נהנים יותר וחוסכים פחות דבר נוסף שחייבים לשים עליו דגש, זה למקד את הנושא.
נועם שפלטר: כמו שרם אמר, אם נתחיל לעשות אותו טוב מאד, אולי ב- 2018 יהיה פה משהו.
נועם שפלטר: ב- OECD יש תכניות מצוינות, אני מכיר את כל התכניות, לנסות למקד את הדברים המרכזיים, להתחיל ואז להרחיב בתחומים.
נועם שפלטר: אחד הדברים המרכזיים, דווקא לגילאים שאחרי הצבא או גם בצבא, ואני יודע שטל עושה עבודה מצוינת בנושא, להעלות את המודעות להיעזר במומחים.
נועם שפלטר: יש יועצי השקעות, יש סוכני ביטוח ויש יועצים פנסיונים, זה יהיה אחד ההדגשים שישימו לקהל הרחב, פחות למערכת החינוך, לא יהיה מצב כמו הבחור מסביון שיחשבו שהוא יועץ השקעות והוא לא.
פניה קירשנבאום: קראו לו, לא בדקו שהוא יועץ השקעות.
נועם שפלטר: ואז, יום אחרי האירוע, הרשות לניירות ערך נזכרת להודיע, לראות את רשימת בעלי הרישיון באתר, זה משהו שהיה צריך להיות מרכזי באתר עוד לפני זה.
נועם שפלטר: יש אתר מצוין, אף אחד לא יודע על קיומו מלבד העוסקים בדבר, אלה דברים שמלכתחילה צריך לשים עליהם את הדגש.
נועם שפלטר: היה קמפיין קצר של הרשות ושל הבורסה לפני כמה שנים, שעלה וירד מהר מאד, הוא היה קמפיין מצוין להעלאת המודעות.
נועם שפלטר: זה דבר שצריך לעשות עוד לפני התכניות הלימודיות, להעלות את רמת המודעות לתחום.
נועם שפלטר: מה שמשתלב עם מה שאמרה נירית ולדעתי זו הדרך הנכונה, קודם כל לתת לציבור מידע זמין ונגיש.
נועם שפלטר: זה האתר, שכרגע הוא הפרויקט הראשון, שקבלו החלטה לעשות עד מאי, זה חשוב.
נועם שפלטר: ברגע שישלבו העלאת מודעות לציבור להורים ולילדים, יחד עם מידע נגיש, זה דבר ראשון.
נועם שפלטר: אחרי זה ללכת ולחנך זה בסדר, אבל הבעיה הגדולה ביותר זו מודעות לתחום הזה, יש אפס מודעות לתחום.
פניה קירשנבאום: אני יודעת ששוק ההון יצא בקול קורא בשאלה, מי הארגונים שעוסקים בחינוך הפיננסי.
פניה קירשנבאום: סביב השולחן יושבים נציגים של רוב הארגונים שזה בוער בעצמותיהם, חלק מהם עושים בהתנדבות, חלק עושים כעיסוק.
פניה קירשנבאום: מי לוקח עכשיו את ההצעות מהכללות לביטוח ומכל מיש הציע, מי מביא אותם, מושיב אותם יחד עם משרד החינוך ואומר את מה אפשר לשלב ומה לא, מי מאחד את כל הכוחות?
פניה קירשנבאום: אני כבר אומרת שב- 10 ביולי אני חוזרת לפה עם ועדה נוספת, שם ארצה לראות לוח זמנים, תכניות, מה קורה, איזה השתלמויות יש ואיך זה התקדם.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת עד ה- 10 ביולי מי לוקח על עצמו את המשימה ובונה תכנית, שבה משולבים האנשים שיושבים פה.
שלומית יהב: השאלה שלך נכונה ויכול להיות שכל אחד יכול לפרט איפה הוא יכול לסייע.
פניה קירשנבאום: אם אין ברירה אני אעשה את זה, זה אבל אני חושבת שזה לא התפקיד שלי.
פניה קירשנבאום: השאלה הראשונה היא האם זה באחריות של משרד החינוך וזה קיים במשרד החינוך?
פניה קירשנבאום: האם זה באחריות שוק ההון?
פניה קירשנבאום: או שאתם מקימים גוף משותף שעושה את החיבורים האלה?
נירית גדסי: בקול הקורא שפרסמנו בקשנו לשמוע ורבים ענו לנו, כמעט כל הנוכחים פה, על דברים שהם עושים ומוכנים לעשות או חושבים לעשות בהמשך.
נירית גדסי: הדבר הזה נועד גם לעזור לנו להבין איפה חסר וצריך לשים את הדגש כי אחרים לא עושים עדין, וגם איפה אפשר לחבר גורמים שונים ליוזמות משותפות.
נירית גדסי: במקביל, אנחנו בונים פלטפורמה לשיח משותף, שולחן עגול, שיהיו חברים בו גופים שרוצים להיות פעילים בעניין.
פניה קירשנבאום: אתם יודעים לשלב את הגורמים האלה במערכת החינוך?
נירית גדסי: לגבי מערכת החינוך, קבלנו את ההצעות, גם של לשכת סוכני הביטוח ושל יועצי ההשקעות ואחרים ונפגשנו עם חלק מהם לשמוע יותר לעומק איך יכולים לפתח את זה.
נירית גדסי: אנחנו צריכים להיות מאד זהירים לגבי גורמים בעלי אינטרס שאנחנו מכניסים לכיתות הלימוד.
נירית גדסי: אני בטוחה שמשרד החינוך יכול להתחבר לדברים, אם כבר נועם הזכיר את ה- OECD וההמלצות שלו, זה אחד הנושאים שאנחנו בהחלט מתלבטים בכל העולם, איך משלבים את הגורמים בעלי האינטרס וברור שיש אינטרס וזה בסדר, אבל איך משלבים אותם.
פניה קירשנבאום: איזה אינטרס יש למכללות לביטוח?
נירית גדסי: אולי זה לא המכללות לביטוח, מי שמלמד שם הם סוכני ביטוח.
פניה קירשנבאום: אז יגידו, כשתגדלו תעשו ביטוח רק אצלנו?
פניה קירשנבאום: מזה אתם חוששים?
נירית גדסי: אני לא יודעת להגיד, אבל יש צורה מסודרת שבה אפשר להיכנס.
פניה קירשנבאום: אפשר לעשות מגבלות ולהשתמש בידע הקיים ולא לדחות את זה.
נירית גדסי: אנחנו לא דוחים את זה, אנחנו בוחנים את המתווה הנכון לעשות את הדברים, צריך לנצל את הידע במקומות המתאימים ובכלים המתאימים ובצורה שלא תנצל תמימות או חולשה לזהות את האינטרסים הקיימים.
פניה קירשנבאום: יש פיקוח במשרד החינוך, יש הדרכה ואפשר לעשות מגבלות, אפשר לשלב צריך רק לחשוב על זה ואני מקווה שב- 10 ביולי נשמע איך משלבים.
משה כחלון: משה לרון, איגוד המתכננים הפיננסים.
משה כחלון: אנחנו מקדמים בארץ את מקצוע התכנון הפיננסי, שנחשב היום למקצוע המוביל בתעשייה הפיננסית העולמית.
משה כחלון: זה שיושב עם הלקוח ורואה בראייה הוליסטית את כל הנכסים וההתחייבויות שלו ובונה עם הלקוח יעדים כלכליים ומשייך כספים לכל יעד כלכלי, ובעצם מנווט את הלקוח לכל אורך מעגל החיים.
משה כחלון: אני רוצה להסתכל על הדברים קצת שונה כי אני בא מרמה מאד פרקטית ובזה אני מתחבר לדברים שאמרת.
משה כחלון: אדם חי היום 100 שנה.
משה כחלון: המטרה שלנו לדעת איך בן אדם שהולך לחיות 100 שנה מצליח לממן את החיים שלו ברמה סבירה, בהתאם ליעדים הכלכליים שהוא מציב לעצמו.
משה כחלון: המסקנה היחידה בעולם שתוחלת החיים הולכת ועולה והמורכבות הפיננסית, היא שהוא חייב לתכנן מוקדם.
משה כחלון: ברגע שהוא צריך לתכנן מוקדם, הוא צריך להגדיר מראש את היעדים הכלליים שהוא רוצה להשיג.
משה כחלון: בשביל זה הוא צריך ידע ניסיון וכלים, אם הוא רוצה לעשות את זה בעצמו, וזה כל הנושא של החינוך הפיננסי, אבל אם הוא לא יכול לעשות את זה בעצמו, המדינה צריכה להכשיר מספיק אנשים, שידעו ללוות אותו ולעזור לו כי בסופו של דבר חינוך פיננסי בעיני זה האמצעי, לא המטרה, המטרה שהבן אדם יוכל לממן חיים ארוכים ברמת חיים סבירה ויותר.
משה כחלון: החשיבה צריכה להיות פה הפוכה, מרמת ההתמודדות עם הבעיות המשמעותיות של התארכות תוחלת החיים וללכת אחורה ולבדוק כל פעם את עצמנו האם מה שאנחנו עושים משרת בסוף את המטרה הסופית.
פניה קירשנבאום: כדי לבדוק את זה, הוא צריך את החינוך הפיננסי.
פניה קירשנבאום: כדי לדעת להתכונן ולהעריך, הוא צריך את החינוך הפיננסי.
משה כחלון: החשיבה נכונה, ללכת למוסדות החינוך ולצבא, אבל בסופו של דבר הצרכן צריך לקחת את החינוך ושיהיה לו נגיש בכל הרמות שהוא בוחר.
משה כחלון: כשמדברים על מולטי-צ'אנל, אז זה גם ברמה של האינטרנט וגם ברמת הסלולר ובכל רמה כוללת.
משה כחלון: אם נצליח לבנות תכנית אב כוללת, שעוזרת ללקוח להתמודד עם האתגרים של החיים, עם זה נשיג את המטרות שלנו.
משה כחלון: בסוף, צריך להסתכל תמיד על המטרה הסופית ולבחון אותנו תמיד.
רויטל רובין: שמי רויטל רובין, מנכ"לית סנונית, מיסודה של האוניברסיטה העברית.
רויטל רובין: רציתי לספר לנוכחים שקיימת תכנית לימוד מקוונת לבתי ספר יסודיים ולחטיבות הביניים, תכנית שנקראת "איפה הכסף".
רויטל רובין: למרבה התדהמה שלנו, לתכנית הזו נכנסים בכל חודש 100,000 ילדים.
רויטל רובין: בסך הכול יש 300,000 כניסות בכל חודש לאתר של "איפה הכסף".
רויטל רובין: זמן השהייה באתר זה 9 דקות, מדובר בתכנית מאד אטרקטיבית לילדים.
רויטל רובין: התכנית עוסקת בחינוך פיננסי, כוללת גם את התחום האישי/משפחתי, גם את התחום החברתי וגם את התחום המדיני.
רויטל רובין: אנחנו מנגישים לילדים צעירים את ההבנה מהו כסף, מהי ריבית, מהי פנסיה.
פניה קירשנבאום: משרד החינוך יודע שיש לכם כזו תכנית?
פניה קירשנבאום: כי אתם בונים תכנית ופתאום אומרים שיש כבר תכנית.
נירית גדסי: בוודאי, להפך, האתר נבנה בשיתוף הרבה גורמים.
רויטל רובין: בהקשר של משרד החינוך, אנחנו מדברים על מיומנויות המאה ה- 21, מעבר לחינוך פיננסי, האתר מטפל במיומנויות המאה ה- 21.
רויטל רובין: הוא מטפל בביקורתיות ובסדרי חשיבה מאד גבוהים.
רויטל רובין: אני מסכימה למה שאמרה נירית ואני מזמינה לבדוק את האתר מבחינת משרד החינוך.
רויטל רובין: היום ילדים נכנסים אליו בשעות הפנאי, אין המלצה מבית הספר ולמרות זאת אנחנו רואים נתונים מדהימים.
רויטל רובין: האתר נבנה על ידי סנונית ובסופו ש דבר משרד האוצר השתתף מבחינה תקציבית.
רויטל רובין: עמותת סנונית זו עמותה ללא אינטרסים וללא כוונות רווח ואנחנו מוכנים לתת אותו למדינה, להרחיב אותו עבור המדינה, גם לקהלים מבוגרים, לילדים צעירים יותר וגם לחיילים ותיכוניסטים.
פניה קירשנבאום: כמה תעלה הרחבה של האתר שלכם, לצריכה כלל ארצית.
רויטל רובין: האתר כמו שהוא היום עלה כ- 2 מיליון שקלים.
רויטל רובין: הוא מתורגם כולו לערבית, שזה נתון מאד חשוב.
רויטל רובין: זה תלוי לאיזה קהל יעד רוצים להרחיב, מה התוצרים שרוצים ממנו ומה התפוקות.
נירית גדסי: אני רוצה לומר שהאתר מצוין, הוא עוסק בתחום ספציפי מאד ספציפי, במיומנויות חשבוניות שקשורות להכרת כסף לגיל הצעיר, הוא מותאם לכך.
נירית גדסי: הוא עוסק בתחום מאד ספציפי בתוך החינוך הפיננסי.
פניה קירשנבאום: זכות הדיבור לחברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי.
אנסטסיה מיכאלי: רציתי לברך על הדיון, חיכיתי לסוג כזה של דיון בכנסת, כבר מתחילת הדרך ולקיים דיון בשעה כזו זה לא פשוט, אז תודה לכל האנשים שהגיעו.
אנסטסיה מיכאלי: הקמתי שדולה לקידום מעמד וזכויות המשפחה ושאלו אותי במה השדולה הזו תתעסק כי זה תחום מאד רחב.
אנסטסיה מיכאלי: אפשר לקחת את נושא החינוך, מעמד האישה, מעמד הילד, הבנתי שאין בכנסת התייחסות למעמד המשפחה מה זו משפחה ומה הזכויות.
אנסטסיה מיכאלי: בנינו מודל, בדקנו איך זה עובד בחו"ל.
אנסטסיה מיכאלי: יש בחו"ל משרדי ממשלה שמתעסקים בנושא זכויות המשפחה, גם ברמה הכלכלית, גם ברמת החינוך וזה לא מחזיק מעמד.
אנסטסיה מיכאלי: השאלה למה?
אנסטסיה מיכאלי: לקחנו יועצת המשפטית ויועצת פיננסית שנתנה לנו להבין על מה מבוסס התקציב המשפחתי ואיך אנחנו יכולים לבנות תכנית השכלה לאותן נשים שרוצות להבין מה זה.
אנסטסיה מיכאלי: היועצת אמרה שהיא יועצת למשפחות ורוב הפונים אליה הן נשים, בגלל שהן לא יודעות מה זה תקציב משפחה וברגע שיש לה דיונים מהסוג הזה, מגיעות הרבה נשים דתיות, ששאר הגברים לא מבין בזה, משקיע בכסף שהולך ולא יודעים איך לנהל את זה.
אנסטסיה מיכאלי: לצערי הרב, רובם במצב לא טוב, הכסף שהולך הוא כסף של הילדים שלהם.
אנסטסיה מיכאלי: אשמח מאד להיות שותפה בדרך.
אנסטסיה מיכאלי: אני רוצה לשאול, האם יש ועדה בין-משרדית, בין משרד האוצר ומשרד החינוך, כי זה עוד נושא משנת 2005, מאז רפורמת בכר, שהייתה הפרדה, אין לנו שום מערכת הסברתית לאותם אנשים, לא רק ילדים, גם משפחות.
אנסטסיה מיכאלי: שלפחות ידעו, מאז ההפרדה, איך לטפל בתקציב.
אנסטסיה מיכאלי: אני אשמח אם תהיי שרת המשפחה, או השרה שמנהלת את תקציב המשפחה ברמה ראויה, שלא יהיה מצב שילד בן 7 יבוא לאמא שלו וישאל איפה כדאי להשקיע ובאיזה קרן פנסיה לבחור ואיזה קרן השתלמות יותר כדאית.
פניה קירשנבאום: אנחנו עושים, בשיתוף ארגונים, ימי הפנינג של חינוך פיננסי.
פניה קירשנבאום: נתחיל בבאר שבע, בשיתוף ראש העיר, ב- 8/7 או 9/7.
פניה קירשנבאום: יהיו שם יועצים פיננסיים ומשפחות שירצו לקבל ונודיע על זה.
פניה קירשנבאום: אני מתנצלת אבל נמשיך בקצרה כי אנחנו צריכים לסיים את הדיון.
יוסי אש: שמי יוסי אש, יושב ראש איגוד היועצים והמאמנים בכלכלת המשפחה.
יוסי אש: יש לנו באיגוד כ- 250 יועצים ומאמנים.
יוסי אש: אני מדבר בכובע של מנהל תכנית עסקית, שאלת אם אפשר לקצר תהליכים, אז יש לנו תכנית שפתחנו לפני חמש שנים, במהלך שנתיים, עם כמה צוותי פיתוח.
יוסי אש: תכנית שכוללת 64 מערכי שיעור לכיתות ג' עד ו', שקבלה את אישור משרד החינוך.
יוסי אש: הכשרנו, יחד עם אוניברסיטת תל-אביב 250 מורים לתכנית הזו.
יוסי אש: משרד החינוך עושה עבודה מצוינת, כיוון שאני בתחום הזה למעלה מעשור, שי כאן התפתחות מצוינת, אבל אפשר לקצר תהליכים.
פניה קירשנבאום: צריך לעשות אינטגרציה של כל התכניות ולבנות משהו, ולא צריך בכל פעם להמציא מחדש.
פניה קירשנבאום: שלא יתפרש כאילו יש לי ביקורת רק על משרד החינוך.
פניה קירשנבאום: אני מעריכה את כל מי שעוסק בחינוך.
דליה פניג: אני רוצה להעיר , שישנה פה החלטה אסטרטגית של מנכ"לית המשרד, שגברה על הטמעה בתכניות לימוד קיימות.
דליה פניג: זו החלטה אסטרטגית של המנכ"לית ואנחנו מחויבים להחלטה הזו.
דליה פניג: היא יכולה בהחלט להוציא, מכל מה שנאמר כאן ולהטמיע את זה, אבל אנחנו לא בונים תכנית נפרדת, אלא הטמעה בתחומי דעת.
פניה קירשנבאום: אחרי מה ששמעתם פה, אני מציעה שאולי תשבו עם המנכ"לית ואם זה לא יספיק נזמן את המנכ"לית לפה ונציע לה מפה את האינטגרציה של התכניות.
פניה קירשנבאום: אולי כדאי לשמוע גם דעה מחוץ לקופסה.
שרונה מזליאן לוי: אני שרונה מזליאן, דוברת הרשות לניירות ערך, הממונה על החינוך הפיננסי.
שרונה מזליאן לוי: באופן כללי, קהל היעד שלנו, בדרך כלל מעל גיל 21 כי אנחנו באים ברובד של הדברים הבסיסיים של הפנסיה וחינוך לחיסכון.
שרונה מזליאן לוי: מבחינת החזון של יושב ראש הרשות לניירות ערך, זה אחד הדברים החשובים, העניין של החינוך הפיננסי והוא מחזק את ידייך ומבקש לאמץ המלצות ועצות שלך ודברים ליישום.
שרונה מזליאן לוי: כך שאנחנו מאד מברכים על הפורום הזה וזו פלטפורמה מצוינת לחילופי דעות ושיתופי פעולה.
שרונה מזליאן לוי: בנק ישראל עשה עבודה מדהימה בקיץ עם התלמידים.
פניה קירשנבאום: תפסיקו את הפרסומות עם ההלוואות.
שרונה מזליאן לוי: את מאד צודקת בעניין הזה.
שרונה מזליאן לוי: בעניין הספציפי של החינוך הפיננסי, העבודה נעשית לאורך זמן, יש לנו את אתר כסף, שהוכר יותר בכלי התקשורת בעקבות העניין של יועץ ההשקעות לכאורה, שווה להיכנס ולראות.
שרונה מזליאן לוי: אנחנו מתנדבים בבתי ספר, גם ביסודי, יש דבר שנקרא "חינוך אחר" אנשים שלנו מגיעים ומרצים בבתי ספר יסודיים.
שרונה מזליאן לוי: ישנו פרויקט של מערכת הצבעות באינטרנט, בה משקיעים ובעלי מניות יוכלו להצביע באספות הכלליות מבלי להגיע לאספות עצמם ולעשות את זה דרך האינטרנט, או בכל מקום שהם נמצאים.
שרונה מזליאן לוי: זה עוד דבר שאנחנו מתכננים לקחת לרמה יותר גבוה, לפרסום כללי רוחבי, גם דרך אמצעי התקשורת, כעוד אמצעי של חינוך פיננסי, להעלות מודעות של משקיעים, לראות מה קורה עם הכספים שלהם בחברות.
שרונה מזליאן לוי: היחידה להכוונת חיילים משוחררים זה קהל יעד שהיינו מאד רוצים לכוון אליו.
שרונה מזליאן לוי: יש לנו תכניות ויש עוד דברים שאנחנו עובדים עליהם.
פניה קירשנבאום: אני מצטערת שאני מקצרת אבל אני רוצה להגיע לצבא.
פניה קירשנבאום: הצבא הוא גוף מאורגן, יש לי גם עליהם ביקורת אבל לא בתחום החינוך.
פניה קירשנבאום: התחלתם בפרויקט המת"שיות, זה נהדר, אני חושבת שאפשר להרחיב את הנושא ולהכניס ליותר יחידות.
פניה קירשנבאום: בכמה משפטים, ילדים לפני צבא מספיקים לעבוד קצת, להרוויח כסף, מגיעים לצבא ומוציאים את כל המשכורת, 700 שקל במקרה שהם קרביים, על מכונות השתייה.
פניה קירשנבאום: סיפור אישי, הבן שלי הלך לצבא, לא היה לו כסף ונתנו לו כטיס אשראי.
פניה קירשנבאום: בסוף החודש מגיע חיוב של שני עמודים, כשהכול 5 ₪, 6 ₪ על שתיה קרה.
פניה קירשנבאום: כי הם מתאמנים בשטח, חם, מוציאים על שתיה.
פניה קירשנבאום: אז מזל שזה כרטיס אשראי של הבעל שלי, אבל למי שאין את הכרטיס אשראי של אבא או אמא וכל המשכורת שלו זה רק 700 ₪ והוא לא יודע לנהל את עצמו, אז אחרי כמה ימים חמים הוא נשאר בלי המשכורת הצבאית.
פניה קירשנבאום: מי מחנך שם איך מצטמצמים ומתנהלים את התקציב הקטן הזה?
פניה קירשנבאום: איך מתנהלים במסגרות האלה?
ענת קוצ'ינסקי: שמי ענת, רמ"ד תנאי שירות ולחימה במחלקת פרט, אחראית על מדיניות תנאי השירות שלחיילי החובה בצה"ל.
ענת קוצ'ינסקי: בין היתר אנחנו עוסקים גם בחינוך הפיננסי למרות שהכלים שהיא נותנת הם כדי לפתור את הבעיה הכלכלית.
ענת קוצ'ינסקי: הבנו כבר מזמן שאנחנו צריכים לחנך אותם איך לא להגיע לבעיה הכלכלית זו ואני לא מדברת על האוכלוסיות החלשות יותר, אלא על רוב החיילים.
ענת קוצ'ינסקי: הבעיה מעצימה בצבא, החיילים הופכים להיות עצמאיים וההורים מצפים מהם שיהיו עצמאיים ואז הם מקבלים את ה-700 ₪ משכורת במקרה הטוב, נזכיר בסוגריים את העבודה שנעשית עכשיו על שכר החובה שאולי תשפר מעט את המעמד.
פניה קירשנבאום: כשזה יגיע לכנסת אני מבטיחה לתמוך בזה.
ענת קוצ'ינסקי: הבנו שאנחנו צריכים לטפל בבעיה ולהכשיר את הסגלים שיכשירו את החיילים.
ענת קוצ'ינסקי: אולי אמרת בה"ד 1 אבל התכוונת לבה"ד 11, שם יש תכנית שמכשירה את משקיות הת"ש כמי שבאים אליה עם הבעיה.
ענת קוצ'ינסקי: אז לפני שהיא נותנת את המענק, קודם כל היא תלמד איך להתנהג.
ענת קוצ'ינסקי: פתחנו את זה ליחידות עם אוכלוסיות מיוחדות יותר קשות, שאנחנו יודעים שרף האוכלוסייה שם באמת יותר קשה, אבל המענה הוא לא מלא.
ענת קוצ'ינסקי: כרגע אנחנו עושים בשתי ידיים את מה שיש לנו.
ענת קוצ'ינסקי: שמנו גם כיעד לגייס תרומות לסיפור ואנחנו מכוונים את מי שרוצה לסיפור הזה.
ענת קוצ'ינסקי: אבל זו לא תכנית שלמה ואני אשמח אם יהיה מענה, אנחנו ניקח אותו בשתי ידיים.
ענת קוצ'ינסקי: מספיק שניתן את ההכשרה ואת הפלטפורמה ונרוץ אתה ונתחזק אותו אבל זה חייב לקרות.