GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מגלי והבה: יכול להיות שאנחנו צריכים בהצעות לסדר הרציניות להזמין שר או סגן שר מהמשרד הרלוונטי על-מנת שיענה ישירות.
משה גפני: לא כל השרים הם יהדות התורה.
משה גפני: אל תדרוש דרישות.
שי חרמש: גפני, יש גבול ליומרות שלך.
מגלי והבה: סגן השר ליצמן, רציתי שכל הממשלה תהיה מהמפלגה שלך, אבל הוא מתנגד.
מגלי והבה: למה זה חשוב?
מגלי והבה: יש פה טיפול מידי לבעיות.
מגלי והבה: הרבה פעמים אנחנו נתקלים בבעיות.
מגלי והבה: אתה מכיר את זה היטב, בייחוד בוועדת הכספים.
מגלי והבה: יש לנו שרים סרבניים שכשאנחנו מנסים להביא אותם לדיונים חשובים ביותר.
משה גפני: הם באים.
מגלי והבה: אני רוצה לציין את מה שעושה סגן השר בפריפריה.
מגלי והבה: חשוב להגיד את זה.
מגלי והבה: לא יעלה על הדעת שנמצא את עצמנו כל פעם מחדש.
מגלי והבה: זה מתאים כנראה לסגנון של הממשלה.
מגלי והבה: אני לא רוצה להגיד לאוצר.
מגלי והבה: הרופאים שבתו.
מגלי והבה: אנחנו יודעים מה המצב בפריפריה.
מגלי והבה: ד"ר אגבאריה ציין איזה מקצועות חשובים לא נמצאים בפריפריה.
מגלי והבה: את התושב בצפון או בדרום הרחוק שולחים לעיר לעשות דברים שאפשר לעשות בבית חולים לידו, אם זה בצפת, בנהריה או בכל מיני מקומות אחרים.
עפו אגבאריה: את בית החולים הגריאטרי היחידי בצפון – פלימן - הולכים לסגור, הולכים להעביר.
עפו אגבאריה: בכל הפריפריה צפונית לחיפה אין כזה דבר.
מגלי והבה: שעה וחצי או שעתיים נסיעה לאותו תושב שגר רחוק בשביל לקבל את הטיפול.
יעקב ליצמן: אני חייב להעיר הערה שלא אמרתי קודם.
יעקב ליצמן: מאז שנחתם ההסכם היה ביקוש גדול לפריפריה, עד כדי כך שהמרכז התלונן שאנשים הולכים לפריפריה.
אורלי לוי אבקסיס: אולי העלו את המס כדי להחזיר אותם חזרה למרכז.
יעקב ליצמן: מס הכנסה זה חוק.
מגלי והבה: אנחנו תומכים בהחלטה לתת לשר שבוע או שבועיים כדי לשבת עם הגורמים ולהגיע לסיכום, ואם לא, אנחנו לא נרשה שהעוול בנוגע למתמחים ימשיך להיות.
שי חרמש: סילבן שלום בבירת הנגב התהדר בעובדה שתוך פרק זמן קצר מאוד המרחק מבאר שבע לתל-אביב יהיה 44 דקות.
שי חרמש: השירותים שהם מקבלים הם הבדלים של שמיים וארץ.
שי חרמש: אני אומר שיש פתרון לעניין.
שי חרמש: משתכר השכר הגבוה ביותר בשירות הציבורי הוא קרדיולוג מסורוקה.
שי חרמש: כולנו גאים בעניין.
שי חרמש: שלא נזדקק, אבל כשאתה צריך טיפול קרדיולוגי.
שי חרמש: הפתרון נמצא רק בכסף.
שי חרמש: אין לי שום ספק, ליצמן, שתוך 72 אתה עם אהרון גומרים את העניין.
שי חרמש: אם לא גומרים את העניין, אני מציע לחזור לפה בשבוע הבא ולשים את הרגל על הברקס.
שי חרמש: אפשר להשיג את זה.
רחל אדטו: בדרך כלל כאשר חותמים הסכם השאלה היא מה הייתה כוונת הצדדים בחתימת ההסכם.
רחל אדטו: כוונת הצדדים בעניין הזה, מעבר לעניין של לסיים את פרשת השביתה הנוראית והממושכת שהייתה כאן, הייתה להביא את התשובה ואת המזור מהבחינה הזאת לרפואה בפריפריה.
רחל אדטו: זה הושג באמצעות הכסף.
רחל אדטו: כסף זה תגמול הולם וראוי.
רחל אדטו: יש התייחסות מפורשת בהסכם הזה לנושא החבות במס.
רחל אדטו: זה לא היה מתחת לשולחן.
רחל אדטו: זה היה דבר שנאמר.
רחל אדטו: היה ברור לחלוטין שזה דבר שצריך יהיה לקבל את הפתרון.
רחל אדטו: עצם העובדה שרשות המסים לקחה את זה לחומרה, לקחה את זה להקצנה של החבות במס המקסימאלית, ולא נתנה בכלל את הפריבילגיה ליהנות מחבות במס שיכולה להיות גם ברמה של 20% כדי לפתור, כדי לתת מענה, היא הבעייתית.
רחל אדטו: הכוונה הייתה לתת למענה ולא להביא את זה למצב שנצטרך להביא את זה לוועדת הכספים.
רחל אדטו: אני חושבת שנכון יהיה למצוא את הפתרון בין שניהם, כי ברור לכל אחד שאי אפשר להשאיר את המצב הזה כמות שהוא כרגע.
רחל אדטו: זאת לא הייתה הכוונה בעת חתימת ההסכם.
אבישי ברוורמן: יש לי שתי זכויות גדולות.
משה גפני: שהיית יושב-ראש ועדת הכספים.
אבישי ברוורמן: הזכות הגדולה ביותר זה שהייתי בין השניים האלה, הייתי יושב-ראש ועדת הכספים בין ליצמן לגפני.
אבישי ברוורמן: זכות אחרת גדולה היא שכיהנתי במשך 16 שנים כנשיא אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
אבישי ברוורמן: החיבור המוצלח שהיה בלהביא אנשים לפריפריה היה החיבור באמצעות האוניברסיטה ובית החולים על ידי כל מיני הטבות שעשינו.
אבישי ברוורמן: יעקב, לך בחוכמתך זו.
אבישי ברוורמן: במקרה הזה צריך למצוא את הפתרון.
אבישי ברוורמן: אם לא תצליח, תחזור לכאן ואולי מן הגפן ומן היקב נמצא את הפתרון.
לאוניד אידלמן: תודה על הדיון.
לאוניד אידלמן: אני רוצה להודות לכל הנוכחים ולמאמץ שעושה סגן שר הבריאות וכל חברי הכנסת שהתגייסו למטרה הנעלה הזאת של למנוע את הצעד שמרוקן מכל תוכן את ההסכם בנושא של פריפריה ומקצועות במצוקה.
לאוניד אידלמן: תראו, יצאנו למאבק כדי להציל את הרפואה הציבורית.
לאוניד אידלמן: מצאנו באופן מפתיע הסכמה של המדינה שאמרה בתור ריבון שזה חשוב לה.
לאוניד אידלמן: חשוב שאנשים שנמצאים בפריפריה לא ימותו 6 שנים לפני אלה שחיים במרכז.
לאוניד אידלמן: חשוב שבפריפריה לא יחכו 8 חודשים לניתוח קטרקט.
לאוניד אידלמן: חשוב שאנשים יבינו ש-100 קילומטר מהמרכז יש חיים ומגיע לאנשים האלה שירות רפואי כמו שמגיע לכל אחד שחי במרכז תל אביב.
לאוניד אידלמן: אחרי שזה הוחלט וחתמנו, באופן מפתיע ראינו שינוי דרמטי.
לאוניד אידלמן: פעם ראשונה בהיסטוריה מגיעים לבית חולים פוריה בוגרי הארץ.
לאוניד אידלמן: פעם ראשונה אומר לי מנהל בית חולים סורוקה שאין לו בעיה של רופאי ילדים.
לאוניד אידלמן: 7 רופאים מגיעים עכשיו לפנימית בסורוקה.
לאוניד אידלמן: השינוי הזה הוא שינוי דרמטי.
לאוניד אידלמן: מה שמס הכנסה עושה עכשיו זה מכניס את היד לכיס של הרופאים ואומר שלא מגיע להם לקבל את ה-300 אלף או את ה-500 אלף האלה.
לאוניד אידלמן: הרופאים עושים מחשבה נוספת.
לאוניד אידלמן: למה לאותם רופאים צריכים לפגוע בפוטנציאל הפרנסה שלהם, לשנות את המגורים שלהם, להעתיק אותם עם כל המשפחה למקום אחר, לשנות למקצוע שבפוטנציה יביא פחות כסף?
לאוניד אידלמן: זאת פגיעה קשה.
לאוניד אידלמן: צריך לעצור את זה.
לאוניד אידלמן: אני מקווה מאוד שהרב ליצמן יגיע למה שהוא רוצה להגיע כך שכולנו נהנה מהשינוי ההיסטורי הזה שהאנשים בפריפריה יקבלו טיפול, שהאנשים שמחכים לטיפול במקצועות במצוקה יקבלו טיפול.
לאוניד אידלמן: אסור לעצור את התהליך הזה.
ישראל אייכלר: הצלחתי להעביר את הבן שלי מהתמחות באיכילוב באורתופדיה להתמחות בסורוקה.
ישראל אייכלר: הוצאתי את כלתי מסטאז' בבילינסון לסורוקה.
ישראל אייכלר: עכשיו, כאשר אני מסתכל אחרי הברית שעשו אני לא בטוח שכאבא עשיתי להם דבר טוב.
ישראל אייכלר: כשמדברים על 48% זה לא נכון, זה מקפיץ את השכר, זה מקפיץ את הביטוח הלאומי, זה מקפיץ את מס הבריאות.
ישראל אייכלר: זה מגיע ל-60%,65%.
ישראל אייכלר: זו לא ברית, זה לחתוך מהשורש.
ישראל אייכלר: אמר כבוד הרב ליצמן, ובצדק, שאנשים הגיעו לסורוקה.
ישראל אייכלר: עכשיו ההתעניינות עוצרת, האנשים מפסיקים.
ישראל אייכלר: האנשים מתחילים לעשות חשבון מה הם באמת יקבלו.
ישראל אייכלר: לא מקבלים את זה ליום או ליומיים, מקבלים את זה לתקופות של 4 או 7 שנים.
ישראל אייכלר: זאת כברת חיים שאחריה כל החיים שלך יהיו אחרים.
ישראל אייכלר: אני מברך את כל חברי הכנסת.
ישראל אייכלר: אני מברך את הרב ליצמן על האמירה שלו, רק כל מה שאני אומר זה שזה יהיה מהר מהר אחרת יהיה מאוחר מידי.
פריסמן: באתי לפה לדיון אחר, אבל נפלתי בדיוק בדיון שמתאים לי.
פריסמן: אני רק אספר לכם קצת על בית חולים העמק שמוגדר כפריפריה.
פריסמן: אני יכול להגיד לכם שלאורך כל השנים מאוד מאוד קשה להביא רופאים לבית חולים העמק, בוודאי בוגרי הארץ.
פריסמן: מגיעים, אבל זה מאוד קשה.
פריסמן: ראינו את השינוי בעקבות ההסכם הזה.
פריסמן: התחילו להגיע אנשים במקצועות מצוקה שהם מאוד בעייתיים בכל הארץ, בוודאי בבית חולים העמק.
פריסמן: אני יכול לספר לכם שהבת שלי מסיימת בסוף שנת הלימודים הזאת בית ספר לרפואה.
פריסמן: אני לא מצליח להביא אותה לבית חולים העמק שאני נמצא בו יותר מ-20 שנה.
משה גפני: אתה גר בעפולה?
פריסמן: אני לא גר בעפולה.
משה גפני: באזור?
פריסמן: כן.
פריסמן: לא הצלחתי להביא אותה לבית חולים העמק כיוון שהיא שאלה אותי אם יורידו מהמענק שהיא תקבל מס הכנסה בשיעורים שמדברים עליהם.
משה גפני: מאיפה היא הכירה את רשות המסים?
פריסמן: היא לא הכירה את רשות המיסים, היא רק שמעה כמה יורידו לה מס הכנסה.
פריסמן: את הבת שלי לא הצלחתי להביא, לכן היא תלך לעשות סטאז' בחיפה.
פריסמן: ההסכם הזה מבחינת המענקים עשה את השינוי, יכול לעשות את השינוי.
פריסמן: הדבר הזה של המסים והשיעור הגבוה של המסים יפגע בבתי חולים כמו בית חולים העמק שזקוק לרופאים האלה בצורה מאוד ברורה.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו כפציינטים זקוקים לרופאים האלה.
משה גפני: הגמרא אומרת שלא חרבה ירושלים אלא שהעמידו את דבריהם על דין תורה.
משה גפני: יש לפעמים מצב שבו אתה הולך על פי החוק בדבר הכי חשוב.
משה גפני: דין תורה אצלנו זה הדבר החשוב ביותר.
משה גפני: ברור לגמרי שאם אתם גובים את המס הזה הוא כנראה מעוגן בחקיקה.
משה גפני: אני לא מתאר לעצמי שמישהו החליט על דעת עצמו להטיל מס על הרופאים בפריפריה אחרי שהיה הסכם שכולנו ייחלנו שיגיעו להסכם הזה לגבות את המס.
משה גפני: זאת חקיקה שמשיגה את המטרה ההפוכה.
משה גפני: לא יגבה מס כיוון שרופאים לא יבואו.
משה גפני: הפריפריה תיפגע בדבר הכי הכי חשוב, שזה בריאות, חיים, דברים הכי חשובים שהמדינה בירכה עליהם בהסכם הזה.
משה גפני: אתם חייבים למצוא פתרון.
משה גפני: אדם רציני כמוך נמדד לא רק בהליכה במתווה של החוק במקרה הנוכחי, שזה ברור שצריך לשמור עליו, אלא בלהגיע לפתרון.
משה גפני: אני מאמין שבישיבה שלכם עם הרב ליצמן תגיעו לפתרון.
משה גפני: אני לא רואה שום ברירה אחרת.
אהרון אליהו: כפי שסיכמת את הדברים מבחינתך, רשות המיסים לא החליטה לפתע פתאום לגבי המענקים האלה.
אהרון אליהו: כשרשות המסים נשאלה היא נתנה את התשובה שלה שזה המצב וזה הדין.
אהרון אליהו: תקבולים שכאלה בידי הרופאים מצטרפים מבחינתנו להכנסות העבודה שלהם וממוסים בהתאם, לאו דווקא בשיעור של 48% אלא כל אחד לפי שיעור המס השולי שחל עליו בהתאם למכלול הכנסותיו.
אהרון אליהו: ביחס להסכם שנחתם היה ברור בצורה מפורשת לצדדים שיש סימן שאלה לגבי היקף סוגיית המס.
יעקב ליצמן: למה היה סימן שאלה?
יעקב ליצמן: כשמדובר בחוק החוק ברור.
לאוניד אידלמן: שני הצדדים התחייבו בהסכם לפעול על מנת לטפל בבעיה הזאת.
לאוניד אידלמן: אף אחד פה לא תמים.
לאוניד אידלמן: ידענו שאתם לא בהכרח..
אהרון אליהו: בהסכם נאמר שכדי להבהיר את מצב הדברים ביחס לחבות המס, יבואו הצדדים בדברים עם רשות המסים ויקבלו החלטת מיסוי בנושא הזה.
אהרון אליהו: כך היה.
אהרון אליהו: אכן לאחר שנחתם ההסכם פנו אלינו בצורה מסודרת, הנושא נבחן והגענו למסקנה שזאת התוצאה.
אהרון אליהו: להבנתנו, לפרשנותנו את החוק זה המצב החוקי.
עפו אגבאריה: האם יש מענקים פטורים ממס?
אהרון אליהו: ניתנה תשובה.
אהרון אליהו: .
אורלי לוי אבקסיס: כן, רווחי הון.
אורלי לוי אבקסיס: מה שמוגדר כרווחי הון.
אהרון אליהו: בואו נעשה סדר.
אהרון אליהו: אנחנו לא קוראים את החוק, אנחנו מפעילים את החוק.
אורלי לוי אבקסיס: יש לכם שיקול דעת איפה זה נכנס.
אורלי לוי אבקסיס: מבחינה משפטית אתה יכול ליצור שתי תוצאות.
אורלי לוי אבקסיס: תוצאה אחת שאתה בוחן את החלופה המסוימת.
אורלי לוי אבקסיס: כמובן שרשות המסים העדיפה את החלופה היקרה יותר בשביל המתמחה.
משה גפני: אורלי, זה לא טוב טקטית.
משה גפני: הוא עכשיו יצטרך להשיב לך, הוא יצטרך להגן על עמדת רשות המסים.
משה גפני: אני לא רוצה שהוא יעשה את זה.
משה גפני: אל תגן עכשיו על עמדת רשות המסים.
משה גפני: תחשבו באופן יצירתי.
משה גפני: אנחנו ניתן לכם את מרווח הזמן.
אהרון אליהו: אני לא מגן, אני מציג את עמדת רשות המסים.
אהרון אליהו: הסיפור פה הוצג כאילו שהכוונה של רשות המיסים היא למסות בשיעור של 48%.
אהרון אליהו: זה לא נכון להציג את הדברים בצורה הזאת.
אהרון אליהו: רשות המסים פועלת במקרה הזה כמו שהיא פועלת בכל מקרה שמגיע.
עפו אגבאריה: כך זה פורסם.
אהרון אליהו: זה כרגע המצב החוקי.
משה גפני: מה אתה אומר בנוגע למה שאמר סגן השר?
אהרון אליהו: כמו שאמר סגן השר, נפגשנו מתוך כוונה לנסות לפתוח כיווני מחשבה אפשריים.
אהרון אליהו: יש דברים שלקח על עצמו סגן השר לבדוק ברמה העובדתית כיוון שיכול להיות שהמצב העובדתי הזה מאפשר שנגיע במסגרת החוק למצב שונה מבחינת נטל המס שיושת.
אהרון אליהו: ככל שנמצה את התהליך הזה והעובדות האלו ייבחנו בשנית, יכול להיות שיימצא פתרון על בסיס הנתונים העובדתיים.
משה גפני: אנחנו מבקשים שיימצא פתרון.
משה גפני: רבותיי, אני מסכם את הדיון באופן זמני.
משה גפני: אנחנו מקבלים את עמדת סגן השר.
משה גפני: אנחנו נותנים את הזמן לסגן השר יחד עם רשות המסים לקיים דיון על מנת למצוא פתרון.
משה גפני: המגמה של כל חברי הוועדה ושל משרד הבריאות כפי שהביא את זה לידי ביטוי סגן השר היא להגיע לפתרון.
משה גפני: אם לא יהיה פתרון אני לא רוצה להעלות על דל שפתיי מה שעלול לקרות.
משה גפני: זה דבר שיהפוך אותנו לכמעט חוכא ואיטלולא, זאת אומרת עשו הסכם, דאגו לפריפריה ובסופו של דבר בגלל החוק המצב חזר להיות רע כמו שהיא קודם.
משה גפני: אסור שזה יקרה.
משה גפני: תעדכנו אותי כמה זמן.
יעקב ליצמן: אפשר לקבוע שבועיים.
יעקב ליצמן: אני אשתדל לפני כן.
משה גפני: הסעיף האחרון בסדר היום הוא פיצוי עצמאים ומעסיקים קטנים המשרתים במילואים במסגרת ציון הכנסת את יום ההוקרה למערך המילואים.
משה גפני: זאת הצעה של מירי רגב שאני מבין שלא תהיה כאן היום בישיבה.
משה גפני: בבקשה, מי מפורום המג"דים?
אבי סייג: ביקשנו לדון בנושא העצמאיים במילואים כי הרגשנו שהתופעה הזאת מאוד קשה.
אבי סייג: הנטל על העצמאי שיוצא למילואים הוא נטל מאוד קשה.
אבי סייג: הפיצוי לעצמאי במילואים נעשה בהתאם לרווח, לא בהתאם למחזור שלו, דהיינו כל התקורות שלו לא מכוסות כשהוא נמצא במילואים.
אבי סייג: התנענו את המהלך.
אבי סייג: .
שי חרמש: הרווח הוא לא אחרי תקורות?
אבי סייג: לא הרווח.
אבי סייג: יש לו הכנסות, יש לו הוצאות ונשאר רווח.
אבי סייג: על זה הוא מקבל.
אבי סייג: הוא לא מקבל על הסך הכל.
אבי סייג: התנענו את המהלך דרך תת ועדת כספים, דרך הוועדה לעסקים קטנים.
אבי סייג: בזמנו אלכס מילר היה, אחריו ליה שמטוב.
אבי סייג: משם התגלגלנו.
אבי סייג: מאחר ומבקר המדינה כתב עלינו בדוח שלו, אז הוועדה התכנסה ודנה בנו.
אבי סייג: התחילו להאיץ בנו כדי לסגור את הנושא.
אבי סייג: בראשית דבריי אני מבקש, כבוד היושב-ראש, להחזיר את הנושא לטיפול ועדת הכספים.
אבי סייג: הנושא הזה מאוד רציני.
אבי סייג: כאשר התחלנו לדון הצבא ביקש לא לפטור רק את בעלי העסקים הקטנים, הוא ביקש לפטור בכלל את בעלי העסקים.
אבי סייג: גם הם נפגעים, לא רק בעלי העסקים הקטנים או העצמאיים שהם שכירים של העסק של עצמם והם בעלי העסקים.
אבי סייג: ישנן כמה גישות.
אבי סייג: ישבנו אתמול לסיכום אצל מנכ"ל התמ"ת, הגענו לכמה תובנות.
אבי סייג: נמצאים פה אנשי התמ"ת, אנשי היועץ הכלכלי לרמטכ"ל ולשר הביטחון.
אבי סייג: נשמח להציג את זה.
אבי סייג: ברשותך, אם נוכל להתניע את זה דרך הוועדה זה יהיה מאוד משמעותי.
אבי סייג: אני הייתי רוצה שאחרי זה הוועדה תתכנס.
אבי סייג: אנחנו לא אמורים לדון בוועדה לביקורת המדינה.
אבי סייג: היא אמורה לפקח על התהליך.
אבי סייג: אנחנו אמורים להיות נדונים בוועדת הכספים כדי לנסות לסגור את הנושא.
אבי סייג: הוועדה לביקורת המדינה תבקר ..
משה גפני: מה אתה רוצה שוועדת הכספים תעשה?
אבי סייג: אנחנו רוצים להציג לוועדת הכספים את המסקנות של תת הוועדה.
אבי סייג: הייתה ועדת הידברות.
אבי סייג: בוועדה היו שותפים הרבה גופים, בין היתר לה"ב, ארגון העצמאים, ארגון בעלי המלאכה, הביטוח הלאומי, משרד הביטחון, התמ"ת, צה"ל.
אבי סייג: גופים רבים היו שותפים לוועדה.
אבי סייג: היינו רוצים להציג לכם את תוצאות הוועדה.
אבי סייג: היום זה יום חגיגי לגבינו בכנסת, מן הסתם נעלה כמה ראשי פרקים.
אבי סייג: נשמח אם תזמנו אותנו במהלך החודש, חודשיים הקרובים.
משה גפני: מי עוד רוצה להציג ראשי פרקים?
יהודה טלמון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת.
יהודה טלמון: זה אחד הדיונים היותר כואבים מבחינתי.
יהודה טלמון: אפשר להחמיא לנו ולהגיד לנו כמה אנחנו חשובים וכמה אנחנו תורמים.
יהודה טלמון: אנחנו גם עובדים, גם יוצאים למילואים וגם משלמים מסים.
יהודה טלמון: כאשר זה מגיע לחור של הגרוש, אז מהמחמאות אנחנו משמינים, מהתוצאות אנחנו שוכבים על הרצפה.
יהודה טלמון: מעבר לעובדה שזה מביע יחס, עמדה ואמפטיה, זה מבחינה תקציבית.
יהודה טלמון: .
יהודה טלמון: אדוני היושב-ראש, חברי כנסת, הסכומים בטלים ב-60.
יהודה טלמון: אנחנו מדברים על סעיף אחד שהעלות התקציבית שלו היא 50 מיליון שקל, על הסעיף שני שהעלות התקציבית שלו היא 20 מיליון שקל.
יהודה טלמון: אני לא מזלזל בסכומים האלה, אבל בהתחשב במבצע החשוב הזה שתורם - אני לא חושב שמישהו פה מפקפק בתרומה שלו - המחיר פר עלות תועלת בכלל לא עומד ביחס שווה.
יהודה טלמון: הדבר כואב כפליים, משום שבעל עסק עצמאי.
יהודה טלמון: כששכיר יוצא למילואים הוא בסופו של יום מסודר.
יהודה טלמון: הפגיעה היא במעסיק שאין לו את העובד, שיש לו חוסר של כוח עבודה במקום העבודה.
יהודה טלמון: משכורתו של השכיר שיוצא למילואים מובטחת.
יהודה טלמון: עצמאי שיוצא למילואים, וצריך לזכור, אדוני היושב ראש, ש-200 אלף עצמאיים הם עצמאיים של one man show.
יהודה טלמון: הם העובדים של עצמם.
יהודה טלמון: הם לא מעסיקים עובדים במקום עסקם.
יהודה טלמון: כשהם יוצאים למילואים הם סוגרים את העסק.
יהודה טלמון: דמי השכירות רצים, הארנונה רצה, כל העלויות הקבועות ממשיכות לחול עליהם.
יהודה טלמון: אנחנו צריכים את העזרה הנוספת הזאת, את המדרגה הזאת שכאשר בן אדם.
משה גפני: מי צריך לקבל החלטה?
יהודה טלמון: אני חושב שבסופו של יום זה בסמכות ועדת הכספים.
משה גפני: מי בממשלה צריך לקבל החלטה?
משה גפני: זו חקיקה?
יהודה טלמון: בסופו של יום צריך תיקון חקיקה.
יהודה טלמון: כמו שאמר חברי, הדיון פה היום הוא להציף את הבעיה, הוא לא מאפשר לתת את הפתרון.
יהודה טלמון: אולי אנחנו ניזום הצעת חקיקה פרטית, אם וככל.
משה גפני: אם צריך חקיקה.
ניר בן אהרון: אני אציג את העבודה של הוועדה.
ניר בן אהרון: היו בוועדה הזאת נציגים – חוץ מאיתנו – ממשרד הביטחון.
ניר בן אהרון: .
משה גפני: אתה יכול להתחיל מהסוף?
ניר בן אהרון: אני עכשיו ממפה את הבעיות, פחות את הפתרונות.
משה גפני: אתה רוצה בבקשה להתחיל מהסוף?
משה גפני: לפני שאנחנו מדברים על הבעיות אני רוצה לדעת אם צריך תיקון חקיקה.
משה גפני: אם הממשלה מחליטה, הכנסת מחליטה, כולם מחליטים שאנחנו פותרים את הבעיה, האם זה בתיקון חקיקה או שאתה לא יודע?
ניר בן אהרון: יש מגוון בעיות.
ניר בן אהרון: לרובן זה תיקון חקיקה.
משה גפני: מה הבעיות?
קריאה: השאלה אם המשרד שלהם יוזם חקיקה כזאת.
משה גפני: תיכף נשאל.
ניר בן אהרון: מצאנו 3 בעיות.
ניר בן אהרון: בעיה אחת היא בעיה שמאפיינת מעסיקים שמעסיקים מילואימניקים.
ניר בן אהרון: בעיה שנייה נוגעת להון שמשמש לייצור – מכונות, מכשור שמושבתים ברגע שהמילואימניק יוצא למילואים.
ניר בן אהרון: הבעיה השלישית זה פוטנציאל עסקי שבעצם נגרע ברגע שהעובד יוצא למילואים.
ניר בן אהרון: אנחנו לא יכולים לטפל בבעיה השלישית, אבל בשתי הבעיות הראשונות, שזאת בעיית המעסיקים והבעיה של ההון אני חושב שניתן לטפל.
ניר בן אהרון: הבעיה של המעסיקים מתחלקת ל-3 תחומים.
ניר בן אהרון: עיוות אחד מבחינת המעסיקים זה עיוות שקשור לדמי הביטוח הלאומי שהמעסיק צריך להפריש עבור העובד שלו שיוצא למילואים.
ניר בן אהרון: למה זה עיוות?
ניר בן אהרון: כשאישה יולדת, יוצאת לחופשת לידה, המעסיק לא צריך להפריש בזמן חופשת הלידה את אותם 5.9% של הביטוח הלאומי.
ניר בן אהרון: גם בתחומים אחרים שבהם המועסקים לא יכולים לעבוד וצריכים לקבל החזרים מביטוח לאומי, המעסיק לא צריך לשלם את התשלומים שלו לביטוח לאומי.
ניר בן אהרון: אצל המילואימניקים המעסיק צריך להמשיך לשלם את הביטוח הלאומי.
ניר בן אהרון: מדובר פה על היקף של כ-48 מיליון שקל חדש.
שגית אפיק: זה לגבי חופשת הלידה?
ניר בן אהרון: לא.
ניר בן אהרון: פה יש עיוות.
שי חרמש: זה שונה מחופשת לידה.
ניר בן אהרון: יש פה עיוות מול סקטורים אחרים.
ניר בן אהרון: הסקטור של המילואימניקים מופלה לעומת סקטורים אחרים.
ניר בן אהרון: הוא הסקטור היחיד שהמעסיקים צריכים להמשיך לשלם את הביטוח הלאומי.
ניר בן אהרון: תיקון הבעיה מחייב שינוי של חוק ביטוח לאומי.
אהרון אליהו: למה זו הבעיה של המילואימניקים?
שי חרמש: זו הבעיה של המעסיק.
אהרון אליהו: זו הבעיה של המעסיק, לא של המילואימניקים.
שי חרמש: המעסיק לא רוצה לקחת אנשים שעושים מילואים.
ניר בן אהרון: אנחנו מדברים על הוצאות שלא נמצאות בתלוש המשכורת.
ניר בן אהרון: אלו הוצאות שהמעסיק משלם ולא רואים אותן בתלוש המשכורת.
ניר בן אהרון: ביטוח לאומי מחזיר עבור כל החלקים שמופיעים בתלוש המשכורת.
ניר בן אהרון: מה שהוא לא שכר ישיר ביטוח לאומי לא מחזיר עליו.
ניר בן אהרון: על דעת רוב חברי הוועדה היה מקובל שצריך לטפל בנושא הזה, היה מקובל שזה עיוות שצריך לתקן.
ניר בן אהרון: הוא דורש בדיקה מעמיקה בביטוח לאומי.
ניר בן אהרון: בביטוח לאומי עושים את הבדיקה הזאת.
ניר בן אהרון: נושא שני שקשור לבעיית המעסיקים זה כל שאר הדברים של עלויות מעביד שלא מופיעות בתלוש השכר או לא מופיעות בשכר.
ניר בן אהרון: מדובר על דברים כמו פנסיה שהמעביד משלם, פיצויי פטורים שהמעביד משלם, צבירת ימי חופש ונושאים שונים אחרים.
ניר בן אהרון: הם מסתכמים ליותר מ-21%, או לפחות 21% מעלות ההעסקה.
ניר בן אהרון: כשבודקים מה היקף הבעיה למשק מדובר על היקף בעיה של כ-175 מיליון שקל בשנה.
ניר בן אהרון: כדי להתגבר עליה צריך לתקן את חוק שירות מילואים.
ניר בן אהרון: כנראה שצריך לתקן אותו.
ניר בן אהרון: אם מתקנים את חוק ביטוח לאומי נכנסים להשפעות רוחב וזה הופך לבעיה הרבה יותר מסובכת.
ניר בן אהרון: שינוי של חוק המילואים ממוקד ומשאיר את הנושא הזה רק בתחום של המילואימניקים.
ניר בן אהרון: מקובל על רוב חברי הוועדה שבתחום הזה יש בעיה.
ניר בן אהרון: העלות התקציבית היא עלות כבדה, לכן משרד הביטחון ואגף תקציבים לא יכולים.
משה גפני: מה העלות התקציבית?
ניר בן אהרון: 175 מיליון שקלים בשנה.
משה גפני: היה מדובר על פחות.
יהודה טלמון: לא התייחסתי לסעיף הזה, משום שזה סעיף כבד.
משה גפני: מה אתם אומרים על הסעיף?
ערן גרוסברגר: כמו שנאמר לפני כן, הוועדה ישבה וחילקה את הבעיות לבעיות שהן תיקון של עיוותים.
ערן גרוסברגר: רק בנושא ענף המילואים הם קיימים, כמו זה שדובר לפני כן על הביטוח הלאומי.
ערן גרוסברגר: הוועדה העלתה עוד נושאים נוספים שקיימים בכל ענפי הביטוח הלאומי.
ערן גרוסברגר: גם בנוגע לאישה שילדה המעסיק לא מקבל פיצוי בגין כל עלויות המעסיק שלו, אם זה עלויות ההפרשה לפנסיה, קרן ההשתלמות וכהנה וכהנה.
ערן גרוסברגר: הפתרון של הבעיה הזאת הוא פתרון רוחבי שמחייב פתרון של כלל המגזרים.
ערן גרוסברגר: העלות המשמעותית פה מסתכמת, אם מסתכלים על כלל הסכומים, בלמעלה ממיליארד ₪.
ערן גרוסברגר: זה לא תקציב הביטחון, זה תקציב המדינה שצריך לתת מענה.
קריאה: בגלל זה הוא דיבר על חוק מילואים.
ניר בן אהרון: בעיית המילואים היא 175 מיליון שקל.
ניר בן אהרון: אם פותרים את זה נקודתית זה 175 מיליון שקל בשנה.
ניר בן אהרון: אם לא פותרים נקודתית יש פה השלכות רוחב.
ניר בן אהרון: הרבה פעמים מעסיקים מפרישים הפרשות חד-פעמיות במשך השנה, כמו לדוגמה דמי הבראה, ביגוד ותשלומים אחרים שמשלמים פעם בשנה.
ניר בן אהרון: במקרה כזה של תשלום פעם בשנה זה נופל בחלק מהמקרים בתוך התלוש כאשר המועסק יוצא למילואים.
ניר בן אהרון: אם 3 חודשים לפני שירות המילואים הוא קיבל את התוספת הזאת זה נכנס לתוך התלוש וביטוח לאומי מחזיר אותה כחלק מההחזר.
ניר בן אהרון: אם זה בתקופה אחרת זה נופל כמו קודם על אותן עלויות מעביד שלא נכנסות לתלוש והמעביד לא מפוצה.
שי חרמש: את זה צריך לחלק ל-12 חודש.
שי חרמש: זה לא נטל של חודש אחד.
ניר בן אהרון: זה מחולק ל-4 במקרה הזה.
ניר בן אהרון: תיקון 127 לחוק ביטוח לאומי אומר שכל הכסף שמוחזר על ידי ביטוח לאומי צריך ללכת למועסק.
ניר בן אהרון: יש מצב שהמעסיק הוא זה שנושא בהפסדים.
ניר בן אהרון: הוא לא יכול לשמור אצלו את החלק הזה, הוא חייב לתת אותו למועסק שבעצם מרוויח פעמיים.
ניר בן אהרון: פעם אחת הוא מרוויח כשהוא קיבל את הסכום החד-פעמי, פעם שנייה כשהוא מקבל את ההחזרים.
ניר בן אהרון: יש פה איזה שהוא עיוות.
ניר בן אהרון: מדובר על בערך 2% מהשכר, כ-16.5 מיליון שקל חדש בשנה.
ניר בן אהרון: במקרה הזה זה נוגע לסעיף 127 לחוק הביטוח הלאומי.
ניר בן אהרון: אנחנו מציעים לשנות את ה..
משה גפני: למי אתם מציעים את ההצעות שלכם?
ניר בן אהרון: זה חלק מהוועדה.
משה גפני: ישבתם עם אגף התקציבים?
ערן גרוסברגר: היה נציג של אגף תקציבים.
ניר בן אהרון: הוא אמר שאין כסף.
משה גפני: אם אגף התקציבים אמר שאין כסף, על מה הדיון?
ניר בן אהרון: אנחנו כרגע דנים על העיוותים.
אבי סייג: זה לא דבר חריג.
אבי סייג: הוא תמיד אומר שהכסף.
שי חרמש: זה תמיד מהלך הפתיחה.
משה גפני: מה עשיתם אל מול אגף התקציבים?
ניר בן אהרון: מה שאנחנו עושים כרגע זה נותנים תשובה לוועדה לביקורת המדינה שדנה על הבעייתיות.
ניר בן אהרון: עקרונית יש בעיה.
משה גפני: כולם מסכימים שצריך לתת לאנשי המילואים את התשלום הזה.
משה גפני: אגף התקציבים אומר שאין כסף.
משה גפני: אני אגיד לך איך אני מנהל מו"מ עם אגף התקציבים.
משה גפני: ערן, אמרת למעלה ממיליארד שקל.
משה גפני: אני יורד מהעניין של למעלה ממיליארד שקל.
משה גפני: אני לא מבקש.
משה גפני: אני יודע שאני לא יכול.
משה גפני: אני מבין שיש בעיה עם 170 מיליון.
משה גפני: גם עם זה קשה לי להתמודד.
משה גפני: למה אתה לא לוקח את יהודה טלמון, נותן לו 20 מיליון ומבקש לפתור קודם את זה?
משה גפני: עשיתם את זה?
ערן גרוסברגר: הוא התייחס לזה בתחילת דבריו.
משה גפני: אתה אגף תקציבים?
ערן גרוסברגר: אגף התקציבים במשרד הביטחון.
ערן גרוסברגר: בתחילת הדרך דיברו על מעסיקים קטנים ועל עצמאיים.
ערן גרוסברגר: הוועדה הסכימה שיש בעיה לכלל המעסיקים.
ערן גרוסברגר: אסור להסתכל על סקטור קטן ולהגיד שיש בעיה רק עם הסקטור הקטן הזה ורק לו לתת פתרון, כשיש אוכלוסייה רחבה ושלמה של מעסיקים.
פניה קירשנבאום: בואו לא ניתן לאף אחד, לא לאלה ולא לאלה.
פניה קירשנבאום: במקום שניתן לחלשים ביותר.
ערן גרוסברגר: זה לא החלשים ביותר.
פניה קירשנבאום: נגלגל את זה בשרשרת, לא ניתן לאף אחד.
ערן גרוסברגר: צריך להבין שזה לא החלשים ביותר.
ערן גרוסברגר: יש סקטור רחב של אנשי מילואים שהמעסיקים לא רוצים להעסיק.
משה גפני: צריך להעביר אתכם סדנא, אלא אם כן הכוונה שלכם אחרת.
ערן גרוסברגר: הנקודה הרביעית, וזאת הנקודה שקופצים קדימה, זאת הנקודה שכן נותנת מענה.
ערן גרוסברגר: יש היום במשרד התמ"ת מכרז תעסוקה, מסלול תעסוקה.
ערן גרוסברגר: במסגרת מסלול התעסוקה נותן משרד התמ"ת תמריצים למעסיקים כדי שיעסיקו אוכלוסיות מסוימות.
ערן גרוסברגר: מה שצריך זה לכלול במסגרת מסלול התעסוקה הזה גם אנשי מילואים.
משה גפני: האם זה הרעיון שלכם או של אגף התקציבים באוצר?
שי חרמש: זה להעביר את המימון ממשרד הביטחון למשרד התמ"ת.
שי חרמש: זה להעביר מכיס לכיס.
פניה קירשנבאום: למה שזה יהיה ממני?
פניה קירשנבאום: אתה תשלם על זה.
שי חרמש: שמישהו אחר ישלם.
קריאה: לא סיימתי את ההצגה של הדברים.
משה גפני: הבנתי את העיקרון.
שי חרמש: זה באותה מפלגה.
שי חרמש: זה להעביר מאהוד לשלום.
ערן גרוסברגר: אם לוקחים את הנושא הזה, מוסיפים את תיקון העיוות של הביטוח הלאומי, שהוא עיוות שקיים רק בביטוח לאומי, בסוף יש מענה למעסיקים שמוציאים אנשי מילואים.
ערן גרוסברגר: הוועדה המליצה.
משה גפני: מתי הוועדה המליצה?
פניה קירשנבאום: יש לי שאלה עקרונית שלא קשורה ל-20 מיליון, למיליארד או למשהו כזה.
פניה קירשנבאום: האם משרד הביטחון מעוניין במילואימניקים?
ערן גרוסברגר: ודאי.
פניה קירשנבאום: לא נראה לי.
פניה קירשנבאום: אתה לא מצליח למצוא כסף כדי לפתור להם את הבעיה.
פניה קירשנבאום: אתה שולח אותם לתמ"ת.
פניה קירשנבאום: קודם כל תעשה שיעורי בית אצלך, תראה אולי בתקציב שלך תוכל לפתור חלק מהבעיות.
ערן גרוסברגר: מדינת ישראל חשה צורך להכיר ולהוקיר את משרתי המילואים.
ערן גרוסברגר: משרד התמ"ת אמון על המעסיקים.
ערן גרוסברגר: .
ערן גרוסברגר: אנחנו יושבים פה בדיון על המעסיקים.
ערן גרוסברגר: הבעיה של המעסיקים..
ערן גרוסברגר: למשרד התמ"ת יש מסלול שיכול לתמרץ את המעסיקים.
משה גפני: הבנו, אתה לא צריך לחזור על זה.
שי חרמש: הבעיה היא לא הצינור, הבעיה זה המים.
יהודה טלמון: מסלולי התעסוקה לא פתוחים לעסקים קטנים.
יהודה טלמון: גם את זה צריך להגיד.
משה גפני: ואם הם פתוחים, אז מה?
שי חרמש: יהודה, עזוב.