GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גרי סטוק: תודה.
מירי רגב: המילה החוזרת שם היא: חוזה, חוזה, חוזה.
משה גפני: אנשי האוצר - אייל, ערן, חבר הכנסת זאב אלקין - - -
רוחמה אברהם-בלילא: מה שנעשה כאן זו פשוט שערורייה.
משה גפני: מה, מה קרה?
שי חרמש: מאחורי גבנו מתנהל פה משא ומתן ואנחנו לא יודעים על מה מדובר.
רוחמה אברהם-בלילא: לפחות תעשו את זה מחוץ לחדר.
רוחמה אברהם-בלילא: אל תשחקו, תעלו על המקפצה ותיתנו לכל חברי הכנסת ולכולם כאן לשחק את המשחק.
שי חרמש: מתנהל פה משא ומתן בין חבר הכנסת אלקין לאוצר מתחת לאף שלנו.
שי חרמש: תעצור את זה, זה הכול.
רוחמה אברהם-בלילא: מה זה הדבר הזה, אדוני היושב ראש?
שי חרמש: שלח את אלקין לוועדה שהוא חבר בה.
שי חרמש: הוא לא חבר ועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא סתם אומרת.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה יודע בדיוק מה שקורה כאן.
משה גפני: בסדר, הוא מנסה לשכנע שיצביעו בעד.
משה גפני: זה התפקיד שלו, עד שהוא יעבור לצד השני של השולחן, שאז הוא ידבר נגד.
מירי רגב: מותר להם לשכנע.
משה גפני: מה השאלה.
רוחמה אברהם-בלילא: מותר להם לשכנע, אני יודעת.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל מן הראוי שיעשו את זה לא תוך כדי ישיבה.
רוחמה אברהם-בלילא: גם למראית עין, גם לכללי המשחק יש - - -
משה גפני: אנשי האוצר רוצים לשכנע את יושב-ראש הקואליציה שיתמוך.
רוחמה אברהם-בלילא: זה בסדר, אז שיצאו החוצה ושישכנעו אותו.
משה גפני: ברשותכם, אני מבקש לעשות הפסקה.
זאב אלקין: אם אני אצא החוצה ואתייעץ אתך - - -
רוחמה אברהם-בלילא: אתה יכול לקרוא גם לי החוצה לדקה ולא להפריע, לא לעשות ולא לעשות את זה באופן כזה בוטה, תוך כדי דיון.
רוחמה אברהם-בלילא: לא נורא?
רוחמה אברהם-בלילא: בסדר, לא נורא בהיבט הזה שלא נשאר עוד הרבה זמן, תודה לאל.
משה גפני: אני מבקש רגע לעשות הפסקה, היה פה דיון קודם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת להביא את זה להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא: אין שום הפסקות, אדוני היושב ראש.
רוחמה אברהם-בלילא: גם הדיון מתחיל מאוחר, גם האוצר מגיע מאוחר.
משה גפני: ביקשתי לעשות הפסקה בדיון הזה כדי לחזור לרגע לדיון הקודם.
משה גפני: עכשיו לגבי ההסכם עם ריצ'רדסון.
ערן יעקב: גם זה נאמר בדיון הקודם, אני אחזור.
רוחמה אברהם-בלילא: לא הייתי בו.
ערן יעקב: אז בשבילך עכשיו אעשה פירוט רחב.
ערן יעקב: קודם כול, בעולם של מס אין זכות קנייה בלי מסים לעולם.
ערן יעקב: כלומר, זו הנחה - - -
משה גפני: סליחה, חבר הכנסת חרמש.
משה גפני: אתה רוצה, אסדר לכם חדר ותלמדו שם חברותא.
שי חרמש: פגעו בבחור ואני רוצה להגיד לו שלא מגיע לו שיפגעו בו.
משה גפני: לא פגעו בו.
משה גפני: לא ניתן דבר כזה.
אלעד שפר: לא פגעו בי, פגעו באינטרס הציבורי.
משה גפני: אסור לך להגיד דבר כזה.
משה גפני: אם אתה רוצה להגיד דבר כזה אז אתה צריך להצביע בבחירות נגד אלה שפגעו באינטרס הציבורי.
משה גפני: מי שבעד האינטרס הציבורי – תצביע בעדו.
אלעד שפר: הבעיה שכל המפלגות פה - - -
משה גפני: אני אמרת שאני בעד, אז אתה תצביע יהדות התורה?
מירי רגב: יש איזה גבול למה מותר להגיד פה ואיך אומרים את הדברים.
משה גפני: מה יש לכם עצבים היום?
משה גפני: תהיו יותר ידידותיים.
שי חרמש: הוא בא מכוונות טובות.
ערן יעקב: ראשית, לעולם מדינת ישראל, וכל מדינה בעולם שעושה מהלכים במיסוי, מתייחסת לעובדה שאין זכות קנייה בלי מסים.
ערן יעקב: כך גם העלינו מסים – ועדת טרכטנברג, ועדת ששינסקי ואחרות.
דוד בועז: - - -
משה גפני: דוד, אני מבקש לא להפריע.
ערן יעקב: דוד, תן לי את הקרדיט שבמסים אני קצת מבין.
ערן יעקב: לא תמיד יש תקופות מעבר, גם תקופת מעבר – תלוי באיזה מקרה, אין רטרואקטיבית.
ערן יעקב: לעולם יש החלטות מיסוי שפוגעות, אם זה מס חברות שעלה ל-18% שמשמעותו שחברות נפגעו במיליוני שקלים רבים בעתודות.
ערן יעקב: אז הפגיעה היא הרבה יותר רצינית ממה שאנחנו מדברים כרגע.
ערן יעקב: אז לעולם יש פגיעה.
דוד בועז: יש סעיף הסכם - - -
ערן יעקב: אין סעיף הסכמי, לעולם לא.
רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה פה?
רוחמה אברהם-בלילא: זה ויכוח בין - - -?
רוחמה אברהם-בלילא: ההתלהמות הזו היא - - -
דוד בועז: צודקת.
משה גפני: רוחמה, שכחתם את כל הכללים.
משה גפני: אני מבקש לא להפריע לערן יעקב.
משה גפני: אתה יכול לצעוק או לדבר בשקט, אבל דברי חכמים בנחת נשמעים.
ערן יעקב: נכון, אני מצטער אם קצת - - - אז ראשית, דיני המס עובדים באופן הזה.
ערן יעקב: עכשיו לעניין הספציפי של ריצ'רדסון.
ערן יעקב: לא רק שמה שאמרתי כרגע זה הכלל, אלא אני אומר יותר מזה.
ערן יעקב: בהסכם של ריצ'רדסון שהתייחסתם אליו כולכם פה – זה עבר כחוט השני בטענות של כולם - כתוב שזה כפוף לדיני המכס.
ערן יעקב: כתוב בהסכם או לא כתוב?
ערן יעקב: כתוב.
ערן יעקב: משמעותו של העניין הזה, שבעולם עסקי שבו כתוב שזה כפוף לדיני המכס – אולי צריך להגיד את זה גם באנגלית בשביל האדון הנכבד שנמצא פה - אז המשמעות של כך היא שמי עושה הסכם כזה יודע, מן הסתם, שדיני המכס יכולים להשתנות וזה כתוב ברחל בתך הקטנה בתוך ההסכם.
ערן יעקב: כלומר, מעבר לכך שיש עננה, שלעולם בדיני המס אין זכות קנייה במסים ומשמעותה שיכול להיות שינוי כזה או אחר, וכל חברה עסקית לוקחת את זה בחשבון, לא רק במדינת ישראל.
ערן יעקב: כך ביתר שאת כשמדובר בהסכם ספציפי שבו כתוב את זה בתוך ההסכם.
ערן יעקב: כי הטענה שעולה כל הזמן היא שיש לכאורה הפרה.
משה גפני: הוא אומר שאין הפרה ברמה הכללית מלמעלה.
משה גפני: גם ברמה של ההסכם עצמו, כתוב בתוכו שזה כפוף לדיני המכס.
משה גפני: כלומר, מי שלקח את זה אמר: טוב, אני אתעלם מההנחה הזאת.
משה גפני: זה כאילו לקחת הסכם ולהגיד: אני בטוח.
משה גפני: אני לא מנהל את ניהול הסיכונים של אותה חברה, אבל חברה כזאת, לא צריך לדאוג לרווחיה – אפשר להסתכל בשנים האחרונות - ובטח בחברה הפרטית שמדוברת.
משה גפני: נכון שרשות שדות התעופה היא נגזרת של הפגיעה הזאת.
משה גפני: איפה הנגזרת?
משה גפני: הנגזרת יכולה לבוא לידי ביטוי בכך שמדברים על 30 מיליון, 20 מיליון, אבל - - -
יעקב גנות: 60 מיליון.
ערן יעקב: 30 מיליון, גם לפי הדוח של בועז.
דוד בועז: לא, 30 מיליון שנגזרים - - -
ערן יעקב: מה שאני רוצה להגיד שמשרד האוצר נמצא שם, כמו שאתם יודעים.
ערן יעקב: מספיק שמחר בבוקר - לא עלינו, אני מקווה שזה לא יקרה - יהיה קיטון במספר הנוסעים במדינת ישראל, מספיק שבתמנע במקום שזה יעלה 1 מיליארד זה יעלה 3 מיליארד או עוד הרבה דברים אחרים - האוצר נמצא שם.
ערן יעקב: וזה נאמר יותר מפעם אחת, שבסופו של תהליך, אם יהיה - - -
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, שמה שאתה אומר זה שלא תהיה פגיעה בעובדים.
ערן יעקב: לגבי העובדים, אני חושב שכל בר דעת מבין - - -
משה (מוץ) מטלון: אבל גם אמרת שאתה מוכן ללכת על 2014.
ערן יעקב: התחלנו עם זה ב-2009.
ערן יעקב: אני חושב שלא נכון ללכת על 2014, אני חושב שלא נכון שמדיניות ממשלתית תיקבע בהתאם לגחמות של חברה כזו או אחרת.
ערן יעקב: מוסדות ממשלתיים - ורשות שדות התעופה היא ממשלתית בדרך זו או אחרת - גם לה יש פתרונות תקציביים.
ערן יעקב: אם תהיה פגיעה כזו או אחרת, כשמדובר בסכומים האלה, וכנראה שיש לה בעיות כנראה יותר גדולות במשאבים האלה, אז אני חושב שחברי הוועדה צריכים לראות את זה באור הנכון.
יצחק וקנין: אוקטובר 2013 אתה לא רוצה?
ערן יעקב: האם מדינת ישראל רוצה לומר שהיא שונה בעניין של עישון סיגריות?
ערן יעקב: אני חושב שיש פה אמירה חבר הכנסת חרמש, זה שיקנו את זה בחו"ל זה לא יעזור, כי כשבאים ואומרים שמורידים את הפטור ממכס משני פאקטים לאחד, המשמעות היא שזה לא משנה איפה אתה רוכש את זה, המשמעות היא שאתה לא יכול להכניס את זה למדינת ישראל.
ערן יעקב: אם מישהו פה יגיד לי שכל אזרחי מדינת ישראל הם לא נורמטיביים - אנחנו לפחות מאמינים שרוב אזרחי מדינת ישראל הם נורמטיביים.
ערן יעקב: אם עוברים משניים לאחד, מן הסתם רובם יצייתו לחוק.
משה (מוץ) מטלון: מי קובע מה הנורמה?
משה גפני: לגבי הנושא של התאריך, אתם מסכימים להתגמש בעניין התאריך?
ערן יעקב: אני חושב שהתגמשנו.
אייל אפשטיין: קודם כול, כשמעלים מסים זה תמיד לא נוח ולא קל, אבל השאלה היא גם מה הן החלופות.
אייל אפשטיין: התקבלה פה החלטה, שהיתה אמורה להיות החלטה מאוזנת במסגרת מדיניות מסים מקיפה וכוללת שאישרה ועדת הכספים.
אייל אפשטיין: דרך אגב, אתם אישרתם.
אייל אפשטיין: אם אתם זוכרים, הפחתנו את המסים למעמד הביניים, אנשים שמשתכרים בין 8,000 ל-14,000 שקל.
אייל אפשטיין: בכדי להפחית למעמד הביניים את המס הזה, לאנשים שמשתתפים בשוק העבודה, בכדי לשמור על מסגרות פיסקליות סבירות, אחת ההצעות היתה לבטל את הפטור על חפיסה אחת בדיוטי פרי.
אייל אפשטיין: דרך אגב, יכול להיות שנכון היה לבטל אפילו על שניים בפסקי זמן יותר ארוכים וכל מה שקשור.
אייל אפשטיין: גם מבחינת השפעות חיצוניות שליליות זה נכון להעלות את המס הזה, וגם מבחינה פיסקלית נכון להעלות את המס זה.
אייל אפשטיין: יושב פה מר דוד בועז, שהיה הממונה על התקציבים והיה גם הבוס שלי, שאני מאוד מעריך, רם בלניקוב.
אייל אפשטיין: בסוף אי-אפשר להתעלם מהפן הפיסקלי.
אייל אפשטיין: בפן הפיסקלי אנחנו כבר השנה נמצאים בחריגה של 1.5% ביחס לתקרת הגירעון שנקבעה בחוק המגבלות הפיסקליות, שגם הוא אושר בוועדה הזאת.
אייל אפשטיין: יש גבול לחוסר האחריות הפיסקלית שמדינת ישראל יכולה להתנהל בה, גם אם זה דבר קטן.
אייל אפשטיין: הכנסת לא רוצה מס על סיגריות מסיבות כאלה ואחרות, אז חשוב שהכנסת תשמור על אחריות פיסקלית ותצביע על מקור אלטרנטיבי.
אייל אפשטיין: המקור האלטרנטיבי יכול להיות העלאת מס מסוים על שכבות הביניים, יכול להיות עוד הרבה דברים אחרים.
מירי רגב: תעלה את המיסוי על המים עוד פעם, על הדלק.
משה גפני: חברת הכנסת רגב, אני לא מבין מה הדבר הזה.
אייל אפשטיין: חברת הכנסת רגב, אני רוצה להבין: את מציעה להעלות את המסים על דלק?
רוחמה אברהם-בלילא: יש ממשלה בישראל, יש ראש ממשלה בישראל, יש שר אוצר במדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: תנהלו תקציב אחראי.
משה גפני: אייל, לא לענות.
רוחמה אברהם-בלילא: להביא את זה כאן לפתחנו ואנחנו צריכים להביא לכם - - -
משה גפני: אייל, לא, אני לא מסכים.
משה גפני: אתה לא משיב לה.
משה גפני: הדיון הזה כבר היה צריך להסתיים.
אייל אפשטיין: אבל אני רוצה להגיד דבר אחד.
משה גפני: אבל תאמר את דבריך ותסיים אותם.
אייל אפשטיין: ברשותך, חברת הכנסת אברהם, במסגרת מדיניות שאושרה פה בוועדת הכספים והיתה אמורה להיות מאוזנת, בכדי להפחית את המסים שהופחתו כאן בוועדה מובא הצעד הזה של ביטול הפטור של הסיגריות.
אייל אפשטיין: זאת הסיבה היחידה.
אייל אפשטיין: זו לא גחמה של אף אחד, זה מהלך שהיה מהלך מאוזן, שקודם על-ידיכם.
אייל אפשטיין: לפי דעתי, גם האופוזיציה קידמה אותו, ואני זוכר שגם את הצבעת בעדו, ואני חושב שהוא היה מהלך נכון.
אייל אפשטיין: בכדי שהמהלך הזה יושלם, זה הנדבך האחרון במהלך המיסוי הכולל.
יצחק וקנין: הוא לא ענה על השאלה שלך.
משה גפני: לגבי התאריך – אתם מוכנים?
אייל אפשטיין: אנחנו מוכנים לדחות את זה לינואר 2013, למרות - - -
שכיב מוראד שנאן: לא.
שכיב מוראד שנאן: ינואר 2014.
יצחק וקנין: הצעתי אוקטובר-נובמבר 2013 או ינואר 2014.
יצחק וקנין: אני מציע שתקבלו את זה, זה יעבור פה.
יצחק וקנין: אני אומר לכם, לא תרצו – זה לא יעבור.
שי חרמש: אני חוזר ואומר - לא יגיע כסף, יביאו את זה מחו"ל.
שי חרמש: זו פאטה מורגנה.
אייל אפשטיין: לא, הוא לא יכול להכניס את זה לארץ, הוא עובר על החוק.
שי חרמש: מי שמביא פאקט סיגריות בצ'ימידן הוא עדיין לא גנב.
אייל אפשטיין: לא אמרנו שגנב.
אייל אפשטיין: חלק יקנו פחות?
משה (מוץ) מטלון: אתה יודע שבסוף זה ייפול על אגרת הנוסע.
משה גפני: אני עושה הפסקה לעשר דקות.
משה גפני: אני מחדש את הישיבה ואני מבקש להודיע שהיה בשעתו סיכום, כפי שאמרתי בתחילת הישיבה וכפי שאמר אייל אפשטיין, שיהיה שינוי בנטל המס, שיהיה מס על הסיגריות.
משה גפני: זה היה סיכום ואני לא מתכוון להפר את הסיכום הזה.
משה גפני: ניסינו להגיע לפשרה.
משה גפני: תדעו לכם, אם הולכים לבחירות, זה מגיע מיד אחרי הבחירות על-ידי כל ממשלה שתיבחר.
משה גפני: אני מכיר את אנשי משרד האוצר, יש לי ניסיון עם ממשלות.
משה גפני: ממשלה תבוא אחרי הבחירות, תגיד שיש גירעון ואני רוצה לראות את הקואליציה החדשה שלא תצביע על הנושא של הסיגריות.
משה גפני: אני רוצה להגיע לפשרה מוסמכת על רשות שדות התעופה והחברים בוועדה.
משה גפני: אייל אפשטיין מבקש אישור לעשות שיעורי בית.
משה גפני: אנחנו יודעים מה שהולך לקרות, אלא אם כן לא יהיו בחירות.
משה גפני: אם יהיו בחירות, אחרי הבחירות תהיה פה בוקה ומבולקה.
משה גפני: אני נותן לכם את השבוע - תבדקו, תעשו שיעורי בית.
משה גפני: זאת ההצעה שהועלתה פה, היא היתה מוסכמת.
משה גפני: אני לא חוזר בי מהסיכום.
משה גפני: אני יושב מול פני האומה, לא נעים לי.
משה גפני: אין לי עם העניין הזה שאלה משום שאני יודע מה תהיה התוצאה.
משה גפני: זה ייכנס בחוק ההסדרים.
מירי רגב: שייכנס בחוק ההסדרים.
משה גפני: לכן אני דוחה את הדיון בעניין הזה בעוד כמה ימים.
רוחמה אברהם-בלילא: המהלך הזה לא יביא לפגיעה בעובדים.
ערן יעקב: לעולם יש את האוצר.
משה גפני: תודה, אני נועל את הישיבה.
משה גפני: אני עובר לסעיף האחרון בסדר היום: שינויים בתקציב לשנת 2012.
משה גפני: אני חוזר למספר פנייה לוועדה 8990, שזה הנושא של מערך הכבאות.
משה גפני: הגשתי רוויזיה על ההעברות הללו מפני שכל החלטת הממשלה שהיתה בעניין הזה – שהיתה החלטה נכונה, בעקבות הלקחים של מה שהיה ובעקבות האירועים שהיו לצערנו הרב, לרכז את הכול תחת קורת גג אחת, שזה צריך להיות במשרד לביטחון פנים – התברר לנו בוועדה בדיון לגבי השינויים הללו ש-25 כבאיות עוברות למשרד לפיקוד העורף.
זאב צוק-רם: לפיקוד העורף, לא למשרד.
זאב צוק-רם: פיקוד העורף זה גוף צבאי.
משה גפני: כן, אבל היה משרד של מתן וילנאי.
זאב צוק-רם: יש משרד להגנת העורף, ופיקוד העורף זה גוף צבאי.
משה גפני: אוקיי, זה לא משנה.
משה גפני: על כל פנים זה עובר לפיקוד העורף, ואני טענתי בבקשה שלי לרוויזיה שזה מנוגד לכל היגיון, מנוגד גם להחלטה, ומנוגד לכל התפיסה הזאת.
משה גפני: הרי מגיעים אנשי מילואים והם הולכים לאייש את הכבאיות, אז זה היה צריך להיות במקום אחד.
משה גפני: בבקשה, הסברת לי בטלפון, וביקשתי שתסביר את זה לוועדה, ואם אכן הוועדה תשתכנע וגם אני אשתכנע, אסיר את הרוויזיה ואז ההעברות תאושרנה.
זאב צוק-רם: השם הוא צוק-רם זאב, והתפקיד הוא סגן ראש המל"ל.
זאב צוק-רם: החלטת הממשלה שדנה בעניין הזה – 2699 – מינואר 2011 קבעה באמת בחלקה את מה שאמרת לגבי מערך כיבוי האש האזרחי, והמשיכה בהחלטת ממשלה, וקבעה שהממשלה רואה צורך להקים מערך כיבוי צבאי בפיקוד העורף.
זאב צוק-רם: אני אומר את זה בכוונה ומדגיש פיקוד העורף כי פיקוד העורף הרי עוסק במהותו בנושאים האזרחיים, כמו שאנחנו קוראים לזה: החזית האזרחית.
זאב צוק-רם: ממשלת ישראל הקצתה לטובת העניין 50,000,000 שקל, ש-25, כפי שציינת, הם ברוויזיה.
זאב צוק-רם: פיקוד העורף מחזיק כ-1,500 כבאים בשירות מילואים על מנת שיוכלו לתגבר את המערך האזרחי במידת הצורך, שאותם 1,500 כבאים יהיה להם ציוד שיוכלו לעסוק בכיבוי שריפות על מנת לתגבר ולעזור, כפי שהיה אגב בשריפה בכרמל, אבל אז לא היה להם את הציוד, הם רוכשים את הכבאיות האלה.
זאב צוק-רם: ובנוסף כדי שזה יהיה באמת מכפיל כוח רציני פיקוד העורף קונה כבאיות שהן דואליות.
זאב צוק-רם: גם שיוכלו לשמש לטובת כיבוי שריפות כסיוע למערכת האזרחית, וגם שישמשו ככלי טיהור לאירועים לא קונבנציונליים במצבי חירום.
משה גפני: הכבאיות בנויות בצורה כזאת?
זאב צוק-רם: בנויות, כן.
משה גפני: את זה לא ידעו להסביר לנו אז.
זאב צוק-רם: כבאיות שאופיינו במיוחד לצורך העניין הזה הן כבאיות דואליות.
משה גפני: זאת אומרת בהבהרה הזאת אנחנו מדברים על רכישת כבאיות שיהיו בפיקוד העורף, ישמשו לשני דברים מקבילים: בעתות חירום ישמשו לטיהור בהתקפה לא קונבנציונלית או פיגוע לא קונבנציונלי וגם מכפיל כוח בשעה שיש צורך בתגבור שריפה שהיא תגבור של הגורם האזרחי.
זאב צוק-רם: נכון.
זאב צוק-רם: ובנוסף לזה, כתוצאה מהעניין הזה, לפיקוד העורף יש שני גדודים סדירים שחלקם הוסבו מקצועית על-ידי מערך הכבאות האזרחי לשמש ככבאים שיוכלו לתפעל, כי הרי ידוע לכולנו שאי אפשר כל רגע לגייס אנשי מילואים.
זאב צוק-רם: ובנוסף הם מקבלים בטווח הזמן הקרוב עוד שני גדודים, כך שיהיו להם ארבעה גדודים סדירים על מנת שיוכלו לאייש את אותן כבאיות.
זאב צוק-רם: לכן, כפי שציינתי, אל"ף יש לזה חשיבות מבצעית מרובה, בי"ת זה מכפיל כוח גם לעתות חרום.
משה גפני: חברת הכנסת פאינה קירשנבאום, את רוצה לשאול.
פניה קירשנבאום: אני עדיין לא הבנתי.
פניה קירשנבאום: החלטנו שהכול יושב בביטחון פנים.
פניה קירשנבאום: למה צריך להקים גדודים בפיקוד העורף?
פניה קירשנבאום: אם מילואים אז שיאמנו במילואים וישתמשו בציוד של מערך הכיבוי.
פניה קירשנבאום: ואם הוא רוצה לקנות מכונות שהן פועלות והן דואליות, אז שמהתקציב של משרד הביטחון יקנו את המטהרים האלה.
פניה קירשנבאום: מה צריך להפוך את זה לכיבוי בשביל לקנות את הסיפור הזה?
משה גפני: על זה הגשתי את הרוויזיה, אבל הוא הסביר לי.
משה גפני: בבקשה, תענה לשאלה שלה.
זאב צוק-רם: אני אסביר לך שוב.
זאב צוק-רם: אנשי המילואים של פיקוד העורף, מה שאנחנו קוראים בעגה הצבאית: הכבאים הכתומים, בגלל צבע הכומתה, מתגברים את המערך הסדיר על ציודו.
זאב צוק-רם: בנוסף לזה קבעה ממשלת ישראל – ולטעמי בצדק – שהם חייבים כוח נוסף לתגבור עם כוח אדם סביר שזמין כל ימות השנה כל שעות היממה, כי בזה נתקלנו לצערנו באירוע שהיה בשריפה.
זאב צוק-רם: כדי שהכבאיות האלה לא תשבנה ותהיינה מוכנות אך ורק לכיבוי אש, הסבו אותן, ובצדק, גם לנושא טיהור נפצעים.
פניה קירשנבאום: כיבוי שריפות יש אצלנו פעם ב – אבל טיהור יש אצלנו זה כל יום שני וחמישי.
זאב צוק-רם: לא אמרתי את זה.
זאב צוק-רם: אגב זה נותן מענה גם לאירועים של חומרים מסוכנים, שקורים אצלנו כמעט יום ביומו למרות שחלק מהאנשים כאן לא מכיר ולא נחשף.
זאב צוק-רם: לכן אני אומר שזה באמת נדרש, וזה מכפיל כוח רציני.
פניה קירשנבאום: זה צריך להיות מבוצע מתקציב משרד הביטחון.
משה גפני: זה הולך מתקציב משרד הביטחון.
משה גפני: זה לא הולך מהמשרד לביטחון פנים.
פניה קירשנבאום: זה תוספת לתקציב של משרד הביטחון?
פניה קירשנבאום: איפה הנושא הזה שדיברנו קודם, כשהיה פה יובל שטייניץ?
משה גפני: אלה החלטות ממשלה להוסיף להם כסף.
פניה קירשנבאום: הוספנו 7 מיליארד שקל.
פניה קירשנבאום: שום דבר לא קשור.
פניה קירשנבאום: כל דבר שאנחנו מוסיפים למשרד הביטחון לא קשור למה שכבר העברנו.
פניה קירשנבאום: זה בור שחור כזה, וכל פעם צץ משהו אחר.
משה גפני: פאינה, זה לא המקרה.
משה גפני: זה מהרזרבה שמעבירים את זה לפיקוד העורף בעקבות החלטות הממשלה, שאגב השר לביטחון פנים היה שותף לזה.
משה גפני: אני התנגדתי.
משה גפני: זאת אומרת אני עצרתי את זה תקופה ארוכה עד שהוא הסביר לי.
משה גפני: על כל פנים אני מסיר את הרוויזיה וממילא זה מאושר.
משה גפני: יש לך עוד שתי פניות.
משה גפני: אני אלך לפי הסדר.
משה גפני: אתה ממהר לאיזשהו מקום?
משה גפני: כדאי שתשב פה, תראה איך עובר פה כסף.
משה גפני: אני הולך לחוברת הראשונה, מספר פניה לוועדה 113.
רועי כפיר: הפנייה נועדה להעביר כספים – לתקצב גם הרשאה וגם הוצאה – כספים שיעברו מהאפוטרופוס הכללי למימון בניית מחלקות שיקום לקשישים בכמה מוסדות, חלקם ממשלתיים, חלקם "כללית", "הדסה", לפי תוכנית של משרד הבריאות.
רועי כפיר: מקור הכספים מעיזבון של משפחת אלנברג.
משה גפני: למה זה עובר דווקא ל"שיבא", "נהריה", "הדסה", "ברזילי", "בית לווינשטיין" ו"העמק"?
רועי כפיר: זה עניין שנמשך כמה שנים, כולל עתירות משפטיות, לאיזה מוסדות יגיע הכסף.
רועי כפיר: בסוף משרד הבריאות הגיע לסיכום עם שאר הגורמים שזאת תהיה ההקצאה.
רועי כפיר: אלה המחלקות ואלה סדרי העדיפויות.
רועי כפיר: הסכומים, אני יכול לפרט כמה הולך לכל מוסד.
רועי כפיר: חלק מהפרויקטים כבר החלו, חלק ממש יושבים ומחכים שיגיע הכסף כדי שיהיה אפשר להתחיל.
רועי כפיר: בנייה של מחלקות שיקום.
רועי כפיר: אלה חולים קשישים שהיום שוכבים במחלקות פנימיות עמוסות, והמדיניות היא להוציא אותם למוסדות מתמחים.
משה גפני: אז אני לא מבין, אבל יש עוד בתי-חולים שיש בהם את המקרים האלה.
משה גפני: מה הם יגידו?
רועי כפיר: שוב, אנחנו לא היינו מעורבים בתהליך הזה.
משה גפני: אנחנו זה משרד האוצר?
רועי כפיר: משרד האוצר לא היה מעורב.
משה גפני: בסדר, אז תלך ותביא את מי שכן מעורב בזה.
רועי כפיר: אם צריך הבהרות ממשרד הבריאות.
משה גפני: לא, אני שואל אותך.
משה גפני: יבוא בית-החולים "איכילוב" ויגיד: אצלי במחלקות הפנימיות שוכבים אנשים סיעודיים.
משה גפני: למה אני לא מקבל?
רועי כפיר: בתי-החולים השונים הגישו את התוכניות שלהם והבקשות שלהם.
רועי כפיר: אני לא יודע אם "איכילוב" בכלל הגיש, לצורך הדוגמה.
משה גפני: בסדר, אז מי שכן הגיש.
משה גפני: בתי-חולים לא רוצים שיהיה להם - - -
רועי כפיר: לאגף הגריאטרי של משרד הבריאות יש איזושהי תמונת מצב של הפריסה, גם של מחלקות שיקום, גם של האוכלוסייה בכל אזור.
רועי כפיר: מעת לעת הם מאשרים, מכוונים את ההיצע למקומות שהם חושבים שצריך.
רועי כפיר: אנחנו לאחרונה, אני מזכיר לך, במקביל להסכם עם האחיות, גם עשינו תוכנית עם הקופות ועם המשרד לפתוח עוד מחלקות שיקום למונשמים בעוד הרבה מקומות.
משה גפני: אני רוצה לדעת אם יש בתי-חולים נוספים שהגישו בקשות ולא קיבלו פה.
רועי כפיר: בשביל זה אני צריך להביא הנה את משרד הבריאות.
משה גפני: בעד אישור פנייה 113 – פה אחד
משה גפני: אני מגיש רוויזיה, ואני מבקש שתביא לי פרטים.
משה גפני: אני מעריך שיש בתי-חולים רבים שמעוניינים בזה גם, ואני רוצה לדעת איך זה נעשה, בגלל שאחרת זה לא שוויוני, ואז אני אדון על הרוויזיה.
רועי כפיר: בסדר גמור.
משה גפני: מספר פנייה לוועדה 131.
מיכל שינוול: כן.
מיכל שינוול: מיכל שינוול, רפרנטית הגנת סביבה.
מיכל שינוול: הפנייה נועדה להעברת תקציב למשרד להגנת הסביבה למימון פרויקטים שונים: פרויקטים להפחתת פליטת גזי חממה מתוקף החלטת ממשלה בנושא, פרויקט שיקום נחל הקישון – גם הממשלה קיבלה החלטה לשקם את הנחל וזו הקצאת התקציב הראשונה – ופיתוח פארק "אריאל שרון", התקצוב של החלטת הממשלה שהתקבלה בשנה שעברה.
משה גפני: בעד פנייה 131– פה אחד
משה גפני: 132, 133.
מיכל שינוול: הפנייה הזו מטרתה העברת תקציב לרשות הטבע והגנים לכמה נושאים: לתקצוב תוכנית אב למחשוב של הרשות; הפנייה גם מבצעת שינויים פנימיים בתקציב הרשות ומתאימה את התקציב לתוכנית העבודה של הרשות.
משה גפני: לא הבנתי כלום, חוץ מזה שיש תוכניות ברשות ושמשנים ברשות.
משה גפני: מה משנים?
מיכל שינוול: יש תוכנית מחשוב ברשות.
משה גפני: מה זה תוכנית מחשוב?
מיכל שינוול: כל האגפים של הרשות היום עובדים בנפרד, עם מערכות שונות.
משה גפני: כמה עולה המחשוב?
מיכל שינוול: סך הכול התוכנית עולה כ-40,000,000 שקלים, חלק ממומן על-ידי הרשות עצמה וחלק ממומן על-ידי הממשלה.
משה גפני: ומה אנחנו מעבירים פה?
מיכל שינוול: הפנייה הזאת מעבירה 4,500,000 שקלים לתוכנית.
משה גפני: מה זה התאמת התקציב לתוכנית העבודה של הרשות?
מיכל שינוול: הרשות פועלת על פי תוכנית חמש-שנתית, 2013-2009, ובשל שינויים שנעשו בבסיס התקציב של 2012 נדרשנו להתאים את התקציב לאותה תוכנית שאושרה.
משה גפני: בעד אישור פניות 132, 133 – פה אחד
משה גפני: 136.
דוד שטיינמץ: הפנייה נועדה לתוספת תקציב עבור החלפת מכשירי התייצבומט בשירות התעסוקה.
משה גפני: מה זה המכשירים האלה?
דוד שטיינמץ: זה מכשיר ביומטרי שמשמש להתייצבות דורשי עבודה בלשכות.
פניה קירשנבאום: במקום שהם יתייצבו אצל פקידים הם יכולים לעבור את ההתייצבות במכונה, ויש זיהוי ביומטרי.
דוד שטיינמץ: נכון, הוא קולט את זה.
דוד שטיינמץ: כי המכשירים האלה מאוד ישנים, הם כבר למעלה משמונה שנים, יש בהם הרבה תקלות ומחליפים אותם על מנת לשפר את השירות.
משה גפני: בן-אדם מגיע ללשכת התעסוקה, ומה הוא עושה?
משה גפני: שם אצבע?
דוד שטיינמץ: ויש בזה הרבה תקלות.
דוד שטיינמץ: בנוסף לכך יש כאן
דוד שטיינמץ: גם תקציב לתפעול השוטף של שירות התעסוקה, שכולל נושא של התפעול והאחזקה, דואר וטלפונים, שירותי ניקיון ושיפוץ לשכות תעסוקה.
דוד שטיינמץ: כמו כן יש פה תקצוב של כ-16,000,000 שקל עבור הקמת שני מרכזי הכוון ייעודיים לאוכלוסייה הערבית - -
משה גפני: מה זאת ההחלטה הזאת?
דוד שטיינמץ: - - לתמרה וסכנין, בהתאם להחלטת הממשלה.
דוד שטיינמץ: ההחלטה הזאת באה, נדמה לי, בעקבות ועדת טרכטנברג, להרחיב את מרכזי ההכוון לאוכלוסייה הערבית.
משה גפני: מה טרכטנברג בעניין?
דוד שטיינמץ: יש החלטת ממשלה.
משה גפני: בעקבות מה?
משה גפני: בעקבות טרכטנברג?
משה גפני: הוא אמר לעשות מרכזי הכוון לערבים?
דוד שטיינמץ: נדמה לי שיש לו שמה.
משה גפני: מה זאת החלטת הממשלה הזאת?
דוד שטיינמץ: החלטת הממשלה הזאת אומרת להקים שני מרכזי הכוון ייעודיים.
משה גפני: למה צריך החלטת ממשלה?
משה גפני: יש החלטה שצריך לעודד את האוכלוסייה הערבית לצאת לעבודה.
דוד שטיינמץ: אז זאת ההחלטה.
משה גפני: אז נראה מה יש בהחלטת הממשלה, אולי יש עוד דברים שצריך לעשות.
דוד שטיינמץ: הנה, יש לי אותה.
משה גפני: תראה לי את ההחלטה.
משה גפני: יש שם עוד אוכלוסיות שהממשלה רוצה לעודד אותם שייצאו לעבוד?
משה גפני: או שרק את הערבים, לרבות הדרוזים והצ'רקסים.
דוד שטיינמץ: יש גם עוד אוכלוסיות.
משה גפני: מה איתם?
דוד שטיינמץ: זה בטיפול שלנו בנושא הזה.
משה גפני: בזה אתם לא מטפלים?
משה גפני: אני תומך בהעברה הזאת, אבל אני לא מבין את החלטת הממשלה.
משה גפני: יש קבוצת אוכלוסיות שהממשלה רוצה לעודד אותם, גם במרכזי הכוון וגם שייצאו לעבודה.
משה גפני: מה ההחלטה הזאת?
משה גפני: ולמה התקציב רק על זה?
משה גפני: טוב, אתה לא יודע לענות לי.
משה גפני: מה זה הקמת מרכז "רשות מקדמת תעסוקה" בדימונה?
דוד שטיינמץ: זה גם מרכז הכוון ותעסוקה לאוכלוסייה שבדימונה, בארד ועוד.
דוד שטיינמץ: יש לנו איזה שמונה מרכזי הכוון בכל הארץ.
דוד שטיינמץ: הוספנו עוד מרכז הכוון אחד.
משה גפני: תגיד לי, יש מרכז הכוון בציבור החרדי?
דוד שטיינמץ: אני חושב שיש.
דוד שטיינמץ: לא זוכר, אני יכול לבדוק.
משה גפני: יכול להיות שהממשלה אומרת שקרים, כשהיא אומרת שהיא רוצה לעודד את החרדים לצאת לעבודה, והיא בעצם לא דואגת להם?
משה גפני: מי בעד אישור הפניה, ירים את ידו?
פניה קירשנבאום: אז איך אתה בעד, אחרי שאתה אומר דברים כאלה?
פניה קירשנבאום: בעד אישור פנייה 136 – פה אחד
משה גפני: הפניה אושרה ואני מגיש רוויזיה.
משה גפני: אם יתברר שכל השאלות ששאלתי הן לא נכונות, והממשלה לא משקרת, ובאמת היא טהורה וברת לבב, אז אני אסיר את הרוויזיה.
משה גפני: אני רוצה הסברים.
דוד שטיינמץ: הסבר למה?
משה גפני: אני רוצה הסבר מה זה החלטת הממשלה הזאת.
משה גפני: את מי הם רוצים לעודד?
משה גפני: מה שהם אומרים שהם רוצים לעודד אוכלוסיות, גם שר האוצר אמר פה קודם.
משה גפני: אני רוצה לדעת מה זה.
משה גפני: אני רוצה לדעת אם יש מרכזי הכוון, שלא יגידו שחרדים לא רוצים לצאת לעבודה.
משה גפני: אני מייצג את הציבור החרדי, אני רוצה שחרדים ייצאו לעבודה.
משה גפני: למה הממשלה לא עושה כלום?
משה גפני: לא, לא נורא, רק הסבר.
דוד שטיינמץ: יש תקציב לחרדים.
דוד שטיינמץ: אין לי את זה פה.
משה גפני: אז למה צריך את הפנייה המיוחדת הזאת?
משה גפני: העברנו פה 100,000,000 שקל.
משה גפני: את אקבל תשובות לשאלות שלי, אסיר את הרוויזיה.
משה גפני: 138.
אורי גבע: הפנייה הזאת נועדה לתקצוב מערכות מחשוב בבתי-הדין הרבניים לשני נושאים: חלק אחד זה מערכת שיר"ה, שהיא המערכת הכללית של בתי-הדין הרבניים והיא המערכת המקבילה למערכת בתי-המשפט, מאפשרת את כל מה שדיברנו עליו בעבר, להתחבר מרחוק וכיוצא בזה; והחלק השני זה נושא של קיום פסקי-דין של גירושים.
אורי גבע: עבר התיקון לחוק בתי-הדין הרבניים לפני חודש-חודשיים, ונדרש שדרוג, תיקון קטן במערכת, על מנת ליישם את התיקון הזה.
אורי גבע: דיברנו על זה בשנה שעברה.
משה גפני: בעד אישור פנייה 138 – פה אחד
משה גפני: 144, 145.
אנסטסיה סורוקין: זו פנייה שנועדה לתגבר את תקציב הפיתוח של המשטרה בסך של 179,000 ש"ח.
אנסטסיה סורוקין: כמו כן התקציב הרגיל של המשטרה, בסך 4,703,000 ש"ח בגין הקמה ותפעול של נקודת משטרה בהר הזיתים.
משה גפני: מה זה נקודת המשטרה בהר הזיתים?
אנסטסיה סורוקין: זאת תחנה חדשה.
משה גפני: מקימים שמה נקודת משטרה?
אנסטסיה סורוקין: הוקמה כבר.
משה גפני: אין פה משהו של השב"ס?
אנסטסיה סורוקין: פה לא.
משה גפני: יש בהמשך?
אנסטסיה סורוקין: כן, יש חלק מהפניות שקשורות.
משה גפני: טוב, נגיע לזה.
משה גפני: בעד אישור פניות 144, 145 – פה אחד
משה גפני: 146, 147.
אנסטסיה סורוקין: הפנייה נועדה לתגבר את אגף החקירות של המשטרה בסך של 7,616,000 - - -
משה גפני: תקרבי בבקשה את המיקרופון.
אנסטסיה סורוקין: אגף חקירות של המשטרה.
אנסטסיה סורוקין: 4,616,000 ש"ח.