GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מימון: (3) בסעיף קטן (ד), במקום "אסיפה כללית של בעלי תעודות ההתחייבות" יבוא "אסיפה כללית של מחזיקים בתעודות ההתחייבות", במקום "עלפי הצבעת המחזיקים בחמישים אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות מאותה סדרה, על העברת הנאמן מכהונתו" יבוא "על העברת הנאמן מכהונתו, ובלבד שנכחו באסיפה מחזיקים בחמישים אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות מאותה סדרה, ולעניין אסיפה נדחית – ובלבד שנכחו בה מחזיקים בעשרה אחוזים לפחות מהיתרה כאמור".
ענת מימון: (4) במקום סעיף קטן (ה) יבוא: "(ה) נאמן שהסתיימה כהונתו לפי סעיפים קטנים (אI עד (ד) ימשיך לכהן בתפקידו עד למינוי נאמן אחר במקומו.
ענת מימון: נאמן אחר כאמור ימונה בידי אסיפה כללית של מחזיקים בתעודות התחייבות, שנכחו בה מחזיקים כאמור בסעיף קטן (ד), או בידי אסיפה כללית נדחית".
ענת מימון: (5) אחרי סעיף קטן (ה) יבוא: "(ה1) פקעה כהונתו של נאמן לפי סעיף קטן (א) ולא מונה נאמן אחר במקומו בתוך זמן סביר, רשאי בית המשפט למנות נאמן אחר במקומו לתקופה ובתנאים שייראו לו".
ענת מימון: (6) בסעיף קטן (ו), במקום "(ה)" יבוא "(ה1)".
ענת מימון: אנחנו מתקנים את הסעיף שעוסק בסיום כהונתו של הנאמן ומתאימים אותו גם לתנאים שקבענו בהתחלה.
אוריה שילוני: עשינו בסעיף הזה שלושה דברים.
אוריה שילוני: האחד, התאמה של ההוראות שלו כפי שהסדרנו בהתחלה כך שנאמן צריך לעמוד בתנאי כשירות, באיסור ניגודי עניינים, שהמינוי שלו הוא בידי האסיפה ועכשיו אנחנו אומרים שאם הוא לא עומד באחד מאלה, הכהונה שלו פוקעת.
אוריה שילוני: הדבר השני שהוא המשמעותי כאן הוא שבעצם היום העברת נאמן מכהונתו, תמיד צריך לפנות לבית המשפט.
אוריה שילוני: אנחנו לא ראינו איזושהי הצדקה לערב את בית המשפט בכל הליך שכזה אלא בנסיבות מחשידות.
אוריה שילוני: אם למשל הנאמן התפטר, אנחנו חושבים שאולי יש משהו שבית המשפט צריך לבדוק.
אוריה שילוני: לכן ייחדנו את אישור בית המשפט לסיטואציה הזאת.
אוריה שילוני: ביתר המקרים, אנחנו לא רואים בעיה בכך שאסיפת המחזיקים היא זאת שתמנה את הנאמן ולא בית המשפט.
אוריה שילוני: הסדרנו גם את הנושא שנאמן שמכל סיבה שהיא הכהונה שלו מסתיימת, לא עוזב את הכול והולך אלא הוא ממשיך לכהן עד שממונה נאמן אחר במקומו.
אוריה שילוני: לגבי היכולת של המחזיקים להעביר נאמן מכהונתו, כאן יש לנו איזשהו תיקון קטן לנוסח שבסעיף קטן (ד).
אוריה שילוני: במקום "המחזיקים בעשרה אחוזים" אנחנו מבקשים שזה יהיה "המחזיקים בחמישה אחוזים".
אוריה שילוני: כך אנחנו מחזקים עוד יותר את היכולת שלהם לבקש כינוס של אסיפת מחזיקים.
אוריה שילוני: כאשר האסיפה הזאת - גם כאן שינינו את כלל ההכרעה – תוכל להחליט על העברת נאמן מכהונתו, קודם לכן זה היה ברוב של חמישים אחוזים מהחברה והיום אנחנו מבקשים שחמישים האחוזים יהוו את הקוורום והרוב יהיה רוב רגיל או באסיפה נדחית בקוורום נמוך יותר, של עשרה אחוזים וברוב רגיל.
ענת מימון: גם המינוי נעשה ברוב רגיל.
ענת מימון: וגם הפסקת הכהונה.
דן אבנון: יש לנו בקשה אחת מינורית.
דן אבנון: בסעיף קטן (ד) שמדבר על כינוס אסיפה, שגם הנאמן יוכל לכנס אסיפה כזאת להעברתו מתפקידו.
דן אבנון: אנחנו מדברים על כינוס אסיפה, שהאסיפה תחליט על העברת הנאמן, אבל לפעמים הנאמן רוצה ליזום את החלפתו ואנחנו מבקשים שגם הנאמן יוכל לכנס אסיפה כזאת ולא יתחיל לבקש מהמחזיקים שישלחו לו מכתב בו הם מבקשים לכנס את האסיפה.
ענת מימון: למעשה זה אומר שנאמן יכול להתפטר.
יעל וייס: לא, זאת לא התפטרות.
יעל וייס: זה במקרים בהם פוקעת הכהונה, אם נניח יש חשש לניגוד עניינים.
דן אבנון: אנחנו מבקשים שהפרוצדורה שמניעה את התהליך של החלפת הנאמן באסיפה ולא בית משפט, מי שיוכל ליזום אותה זה לא רק המחזיק אלא גם הנאמן עצמו.
יעל וייס: אם זאת התפטרות, בכל מקרה זה מגיע לבית המשפט.
יעל וייס: הם רוצים שגם הוא יוכל ליזום את כינוס האסיפה לשם העברתו מתפקידו כי אחרת הם צריכים למצוא מישהו שיגיש בשמם.
אוריה שילוני: אני חושבת שהוראות החוק מאפשרות את זה.
דן אבנון: אני חושב שלא.
ענת מימון: אם יש הוראה ספציפית שלצורך החלפת נאמן נדרשת אסיפה מהסוג הזה בלבד, צריך להבהיר את זה.
ענת מימון: 24.
ענת מימון: הוספת סעיפים 35טז1 ו-35ט2ז אחרי סעיף 35טז לחוק העיקרי יבוא "35טז1 פטור מהוראות הפרק יושב ראש הרשות רשאי לפטור מהוראות פרק זה, כולן או מקצתן, תאגיד המציע לציבור בישראל תעודות התחייבות אשר רשומות למסחר בבורסה בחוץ לארץ או שיירשמו בה למסחר מיד לאחר פרסום התשקיף, אם מצא שהדין החל על התאגיד מבטיח די הצורך את ענייניו של ציבור המשקיעים בישראל.
ענת מימון: יושב ראש הרשות רשאי להתנות מתן פטור כאמור בתנאים.
ענת מימון: מדברים על תאגיד שמציע לציבור בישראל אג"ח שרשומות למסחר בחוץ לארץ?
אוריה שילוני: שיירשמו .
ענת מימון: התאגיד הזה הוא לא בהכרח תאגיד שהתאגד בחוץ לארץ או בארץ.
יעל וייס: הרוב הם תאגידים שאנחנו מכנים אותם תאגידים ברישום כפול.
יעל וייס: בדרך כלל אלה תאגידים שהתאגדו בישראל אבל יש גם חריגים, תאגידים שהציעו ניירות ערך לציבור בחוץ לארץ ומנגנון של רישום כפול החזיר אותם גם לארץ בכך שאפשר להם להציע את אותן ניירות ערך גם בארץ בהסתמך על אותן דרישות גילוי וחובות שחלות עליהם בדין הזר.
ענת מימון: מבחינת
ענת מימון: כם בכל מדינה שהיא.
ענת מימון: אין הגבלה.
יעל וייס: החוק מגביל לעניין רישום בבורסות שזיהינו אותן ככאלה שמגינות כפי שאנחנו רואים לנכון את הצורך ובורסות שמנויות ברשימה השנייה והשלישית לחוק ניירות ערך שמפרטות בדיוק איזה בורסות.
ענת מימון: איך הסעיף הזה קובע שאלה בהכרח בורסות שמנויות?
יעל וייס: ההגדרה בורסה בחוץ לארץ.
יעל וייס: מצאנו לנכון לתת גם פה את האפשרות הזאת לתת להם את הפטורים שלהם כדי לא להטיל איזושהי עלות חריגה, לצורך העניין דרישת מינוי נאמן לאג"ח, דרישה שלא קיימת או החובות שמוטלות על נאמן שהן שונות לחלוטין.
יעל וייס: אנחנו לא רוצים להשית עליהם עלויות נוספות שאולי ירחיקו אותם מהשוק המקומי.
יעל וייס: כמובן שמשקיעים אשר משקיעים בתאגיד יודעים שההגנה שהדין שלנו מבטיח לחברות המקומיות לעומת הרישום הכפול מעוצבת באופן שונה כי אנחנו במידה רבה מסתמכים על הוראות הדין הזר.
ענת מימון: את סעיף טז2 כבר עשינו.
ענת מימון: זה הסעיף של התוספת השלישית שזה סוגי אג"ח וסוגי מנפיקים שההוראות של סעיף 35ט1 לא חלות לגביהם.
ענת מימון: אם כן, נעבור לסעיף 25.
ענת מימון: 25.
ענת מימון: תיקון סעיף 39א בסעיף 39א לחוק העיקרי – בכותרת השוליים, אחרי "ומניותיה" יבוא "או תעודות ההתחייבות שלה".
ענת מימון: בסעיף קטן (א), המלים "המפורטות בתוספת הרביעית" והמלים "בשינויים המפורטים" – יימחקו, אחרי "מניות" יבוא "או תעודות התחייבות" ואחרי "לציבור בישראל" יבוא "הכול בהתאם למפורט בחלק א' או בחלק ב' לתוספת הרביעית, לפי העניין", במקום "אותה" יבוא "חברה כאמור", אחרי "מהוראות ותקנות" יבוא "המפורטות בתוספת האמורה" ואחרי "בשל רישום ניירות ערך" יבוא "או תעודות התחייבות".
ענת מימון: זה הסעיף שמתעסק במצב של חברה שהתאגדה מחוץ לישראל ומציעה בישראל.
אוריה שילוני: מה שקורה זה שחוק החברות כרגע חל רק על חברות שהתאגדו בישראל והוא קובע כל מיני הוראות.
אוריה שילוני: עד לאחרונה ההוראות נגעו בעיקר לכללים שחלו על חברות ציבוריות כאלה שהנפיקו מניות ולאחרונה, במסגרת תיקון 16 ו-17, נוספו הוראות בחוק החברות שחלות על תאגידים שמנפיקים לציבור גם תעודות התחייבות.
אוריה שילוני: אנחנו בהתאם התאמנו את לשון הסעיף כך שנוכל לקבוע בתוספת הרביעית הוראות מאותו חוק חברות שאנחנו חושבים שהן מספיק חשובות כדי להחיל אותן גם על מנפיקים זרים אף שהם לא כפופים להוראות חוק החברות ככלל.
אוריה שילוני: בינתיים אנחנו לא עשינו התאמה של התוספת עצמה אבל הסעיף הזה יאפשר לנו להתאים נכון בהקשר של מנפיקי תעודות התחייבות זרים בישראל, איזה הוראות אנחנו כן רוצים שהם ימלאו גם כשהם לא כפופים להוראות.
ענת מימון: תיתכן חפיפה בין הסעיף הקודם שדיברנו עליו, שבעצם פוטר אותם מהתחולה של ההוראות האלה?
ענת מימון: לגבי חברות שהתאגדו בחוץ לארץ ומציעות בישראל.
יעל וייס: לא, כי כאן אנחנו מדברים על החלת הוראות מחוק החברות כשהפטור כאן הוא מהוראות חוק ניירות ערך.
ענת מימון: אנחנו ממשיכים בסעיף 26.
ענת מימון: 26.
ענת מימון: תיקון סעיף 52יב בסעיף 52יב לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) תקופת ההתיישנות של תביעה לפי סעיף קטן (א) בשל הפרת חובת דיווח של הנאמן לפי סעיף 35ה1, שלא הוגשה עליה תובענה, היא שנתיים מהמועד שבו הוגש הדיווח או מהמועד להגשת הדיווח בהתאם להוראות הדין, לפי המאוחר מביניהם".
ענת מימון: זה סעיף שמדבר על אחריות הנאמן וכאן קובעים תקופת התיישנות שונה לגבי הפרת חובת דיווח?
אוריה שילוני: קצרה יותר.
אוריה שילוני: שוב, יש חובות מהותיות שהוא באחריות בשלהן, אבל כאן אנחנו מדברים רק על הפרה של חובת הדיווח ובקשר אליהן מצאנו לנכון באמת לקצר את תקופת ההתיישנות לשנתיים.
ענת מימון: כלומר, ההתיישנות בסעיף קטן (א) היא ההתיישנות הרגילה לגבי כל ההפרות האחרות וכאן אתם קובעים תקופה קצרה יותר.
ענת מימון: 27.
ענת מימון: תיקון סעיף 52יג בסעיף 52יג לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א) ואחריו יבוא: "(ב) על אף האמור בכל דין, נאמן שפעל לשם מילוי תפקידו בתום לב ובתוך זמן סביר וכן בירר את העובדות שנאמן סביר היה מברר בנסיבות העניין, לא יהיה אחראי כלפי מחזיק בתעודות התחייבות לנזק שנגרם לו כתוצאה מכך שהנאמן הפעיל את שיקול דעתו לפי הוראות סעיפים 35ח(ד1) או 35ט1, אלא אם כן יוכיח התובע כי הנאמן פעל ברשלנות חמורה.
ענת מימון: ואולם אם נקבעה בשטר הנאמנות הוראה בעניין שלילת האחריות לפי סעיף קטן זה, המחמירה יותר עם הנאמן, תחול בעניין זה ההוראה שנקבעה בשטר הנאמנות.
ענת מימון: (ג) פעל הנאמן בתום לב ובלא התרשלות בהתאם להוראות סעיף 35ח(ד2) או (ד3), לא יהיה הנאמן אחראי בשל ביצוע הפעולה כאמור".
אוריה שילוני: בחוק כולו אנחנו הטלנו חובות והגברנו את אחריות הנאמן.
אוריה שילוני: הרחבנו את הסמכויות שלו, את המטלות שהוא צריך לעשות, נתנו הרבה הזדמנויות לנאמן לפעול על פי הפעלת שיקול דעת עצמאי שלו ולכן אנחנו רוצים לאזן את החובות, האחריות והחשיפה שלו לתביעות בשל הפעלת שיקול דעת כזה למשל.
אוריה שילוני: רצינו לאזן את זה על ידי איזושהי הגבלה, איזשהו סעיף שנותן לנאמן יכולת לפעול ולא להביא אותו או היפר וינטלציה בעשייה מתוך חשש שיתבעו אותו על כל פעולה ועל כל איזשהו מעשה שהחליט לעשות או שלא לעשות.
אוריה שילוני: לכן אנחנו כאן מבקשים לתת איזושהי הגנה לנאמנים.
ציון פיניאן: מה קיים היום?
יעל וייס: היום הרף הוא רף של רשלנות רגילה כמו כל אחריות מקצועית של כל גורם אחר.
יעל וייס: אנחנו כאן מציעים להעלות את הרף של תביעות כנגד הנאמן ברשלנות חמורה ובלבד שיתקיימו התנאים שכתובים בסעיף.
יעל וייס: זה אומר שהנאמן פעל לשם מילוי תפקידו בתום לב ובתוך זמן סביר, וכן בירר את העובדות שנאמן סביר היה מברר בנסיבות אלו
ענת מימון: בסעיף קטן (א) עדיין יש לך את שלילת האחריות שהייתה קיימת היום בחוק, אותה אתם משאירים, אבל היא שונה.
ענת מימון: אתם עדיין משאירים את הרשלנות.
ענת מימון: זה לגבי הפרות אחרות?
אוריה שילוני: שאלת האחריות מתייחסת לא רק לנאמן אלא גם למנפיק וגם לגופים נוספים שהם מפוקחים.
אוריה שילוני: סעיף (ב) הוא סעיף ספציפי לגבי נאמן לתעודות התחייבות.
יעל וייס: אבל ההגנות יוכלו להיות לנאמן או מכוח הסעיף הזה או מכוח הסעיף השני.
יעל וייס: שימו לב שכאן הסדרנו רק את עניין האחריות כלפי מחזיקים בתעודות ההתחייבות.
יעל וייס: .
יעל וייס: זאת אומרת, הצדדים השלישיים והמנפיק לא נכנסים לגדר הסעיף הזה.
ענת מימון: מה ההבדל מבחינת
ענת מימון: כם בין (ב) ל-(ג)?
ענת מימון: תום לב וללא התרשלות.
ענת מימון: הוא פעל ברשלנות חמורה וכאן אתם אומרים שיש לו הגנה אם הוא פעל בתום לב ולא התרשלות.
יעל וייס: בסעיף (ג) יש הפניה לפעולה לפי סעיפים ספציפיים.
יעל וייס: כלומר, יש לנו 35ד2 שעוסק בחובות הנאמן לפעול בהתאם להחלטות אסיפה, כאשר אם יש החלטת אסיפה והוא פעל בתום לב וללא התרשלות, הוא לא יהיה אחראי.
יעל וייס: או 35ד3, אם בית המשפט נתן לו הוראה לפעול, אז לא תהיה לו אחריות בגין הפעולה הזאת ככל שהוא פעל בתום לב וללא התרשלות.
דן אבנון: הכלל שמאומץ כאן הוא כלל שמקובל בארצות הברית כ-ביזנס ג'אגמנט רול.
דן אבנון: זאת אומרת, להשאיר את שיקול הדעת של הנאמן, לתת לו איזושהי טריטוריה להפעיל שיקול דעת ובלבד שהוא בירר את הנסיבות שהוא היה ער לגורמים הרלוונטיים.
דן אבנון: מכיוון שההחלטה של הנאמן היא תמיד נבחנת בדיעבד והרבה פעמים זאת חכמה קטנה לבוא בדיעבד ולומר שהוא היה צריך לעשות כך או אחרת.
דן אבנון: חשוב לציין שבבדיקה שנערכה, למיטב ידיעתי גם על ידי משרד המשפטים וגם על ידי רשות ניירות ערך, עלתה השאלה האם יש כאן להתייחס לאחריות של הנאמן אל מול החברה, אל מול מי שהנפיק את תעודות ההתחייבות.
דן אבנון: המסקנה הייתה שאין מקום להתייחס כאן לאחריות של הנאמן אל מולם מפני שלא קיימת לו חובת הזהירות כלפי החברה.
ענת מימון: אלא אם כן הוא העיר על כך.
דן אבנון: אנחנו נוקטים נגדם הליכים משפטיים ואם אנחנו נכניס, הדוקטרינה הזאת לא קיימת בישראל ולכן אין כאן את ההתייחסות לחברה המנפיקה אני חושב שראוי היה להשמיט מסעיף (ב) לסעיף 27 את ההפניות לסעיפים הקונקרטיים ולהשאיר את ההוראה כהוראה כללית.
דן אבנון: סעיף (ג) שמתייחס כאשר אנחנו ממלאים אחר הנחיות האסיפה או הנחיות בית המשפט, שיישאר כמו שהוא כי אני חושב שזה נכון.
דן אבנון: אבל בסעיף (ב) צריך למחוק את המלים "לפי הוראות סעיפים 35ד1 או 35ט1" כי אנחנו מפעילים שיקול דעת לאורך כל ביצוע הוראות החוק ומקובלת עלינו האמירה של רשות ניירות ערך שאם הנאמן רוצה הגנה, הוא יפעל לברר את העובדות.
דן אבנון: זה לא שהוא יישאר בבית, אל תקרא דיווחים, אל תיחשף לנתונים הרלוונטיים ותגיד שלא עשיתי שום דבר אלא זה שיקול הדעת שלי.
דן אבנון: לא, אתה צריך להראות שהיית ער לסיטואציה, שהבנת אותה ואז הפעלת את שיקול הדעת.
דן אבנון: לכן אני חושב שהאמירה הזאת צריכה להיות כללית לגבי כל הפעלת שיקול הדעת של הנאמן.
יעל וייס: אני אתייחס לשני דברים.
יעל וייס: האחד לעניין מה שדן תיאר לגבי אחריות ניהול החברה.
יעל וייס: הסיבה שאנחנו לא קבענו הוראה ספציפית היא לא בגלל שאנחנו חושבים שאין חובת זהירות, אלא בגלל שגם הנאמנים העדיפו שלא תהיה איזושהי התייחסות ישירה.
יעל וייס: כיום אני לא מכירה פסיקה שקובעת שלנאמן יש אחריות כזאת, אבל יכול להיות שתהיה כזאת.
יעל וייס: ככל שתהיה, יכול להיות, או שאנחנו נצטרך להתייחס לזה בנפרד, אבל לא התייחסנו לא בגלל שאנחנו חושבים שאין חובת זהירות בכלל, אלא בגלל שהעדפנו להותיר את זה - וגם בעצה אחת עם הנאמנים - לפסיקה עצמה.
יעל וייס: דבר שני.
יעל וייס: הסעיף הזה, אתם ודאי מתארים לעצמכם שלקח לנו הרבה זמן להגיע לנוסחו הנוכחי.
יעל וייס: היו דיונים רבים ופשרות עם כמה מחלקות בתוך משרד המשפטים.
יעל וייס: אנחנו בעצם באים ואומרים כאן שאדם אמורה להיות לו כשירות מקצועית, אנחנו לכן מורידים את הרף, ולכן הדרישה של משרד המשפטים הייתה שהפעלת שיקול הדעת שבגינה יינתן הפטור הזה, תהיה מאוד ספציפית ומאוד מצומצמת.
יעל וייס: זיהינו את המוקדים העיקריים בהם אנחנו מחד רוצים לעודד את הנאמן לפעול בשיקול דעת ומצד שני להערכתנו הם אלה שיכולים לגרום להכי הרבה טענות, תלונות, תביעות וכולי והכנסנו אותם לסעיף הזה.
יעל וייס: אני באופן אישי מסכימה אתך אבל אני לא חושבת שאפשר יהיה לשנות משהו בסעיף הזה אלא אם כן אנחנו רוצים לדחות את החוק ל-2014.
דן אבנון: לא, אבל המשימה שלנו היא לשכנע את היושב ראש הכלל הוא כלל ראוי וצריך להחיל אותו על שיקול הדעת של הנאמנים.
דן אבנון: הרי אנחנו מפעילים שיקול דעת ולכן אנחנו טוענים בפני יושב הראש שיחליט.
יעל וייס: גם אני מרגישה לא בנוח שלא נמצא כאן משרד המשפטים.
ענת מימון: אני רוצה להבין.
ענת מימון: 35ח(ד1), בעצם התכוונתם לסעיף של העמדה ---
אוריה שילוני: שיקול דעת להגנת המחזיקים בדרך שנראית לו מתאימה ביותר.
ציון פיניאן: תתדיינו ביניכם.
ציון פיניאן: אם לא, זה יהיה אני החלטנו.
דן אבנון: היינו שמחים אם הייתה לנו את ברכת היושב ראש לדיון עם משרד המשפטים
ציון פיניאן: יש לך את ברכת הדרך.
יעל וייס: לדיון.
יעל וייס: לא לתוצאה.
ענת מימון: 28.
ענת מימון: תיקון סעיף 53 בסעיף 53(ב) לחוק העיקרי, בפסקה (5), במקום "או סעיף 35י) יבוא "או את ההוראות לפי סעיף 35י(א) או (ב)".
ענת מימון: העברת מידע מהמנפיק לנאמן.
יעל וייס: זאת התאמה.
ענת מימון: התאמה של הסעיפים.
ענת מימון: 29.
ענת מימון: הוספת סעיף 55ג אחרי סעיף 55ב לחוק העיקרי יבוא: "55ג.
ענת מימון: סמכות לדחות את המועד לכינוס אסיפה (א) על אף האמור בכל דין, פורסם דוח בדבר זימון אסיפה של מחזיקים בניירות ערך של תאגיד (בסעיף זה- דוח בדבר זימון אסיפה), רשאי יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך להורות על דחיית המועד לכינוס האסיפה כפי שנקבע בדוח בדבר זימון אסיפה, למועד שלא יאוחר משלושים וחמישה ימים ממועד פרסום הדוח כאמור, אם נוכח כי יש צורך בכך כדי להבטיח את הגילוי הנאות הנדרש לשם שמירה על עניינו של ציבור המשקיעים בניירות הערך של התאגיד.
ענת מימון: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), הורה יושב ראש הרשות או עובד שהוא הסמיכו לכך לתאגיד, בהתאם להוראות לפי חוק זה להגיש דוח המתקן דוח בדבר זימון אסיפה או דוח המתקן דוח אחר בקשר עם האסיפה או להגיש דוח או מסמכים נוספים בקשר עם האסיפה, הוא רשאי להורות על דחיית מועד כינוס האסיפה מעבר לאמור באותו סעיף קטן ובלבד שהמועד הנדחה יחול במועד שלא יאוחר משלושים וחמישה ימים ממועד הגשת הדוח המתוקן או המסמכים הנוספים".
אוריה שילוני: זה סעיף אנחנו הצענו כבר בפרק שעוסק בנאמנים.
אוריה שילוני: אנחנו מבקשים כאן להסמיך את יושב ראש הרשות או עובד שהוסמך להתערב בגילוי ולדחות אסיפה שזומנה בין אם שמחזיקי ניירות ערך ובין אם בעלי מניות, ככל שהגילוי אינו מספק כדי שהמחזיקים הרלוונטיים יקראו את המידע, ילמדו אותו ויוכלו לקבל החלטת השקעה שתידרש מהם באותה אסיפה.
אוריה שילוני: הוא יכול להיות את זה ב-35 ימים ובעוד 35 ימים.
אוריה שילוני: בתחילת הדרך הסעיף הזה באמת היה בתוך פרק ה'1 בהקשר של תעודות התחייבות אבל מאחר שהוא מגן באותה מידה גם על מחזיקים בניירות ערך אחרים, מצאנו לנכון להוציא אותו לפרק ההוראות הכלליות של חוק ניירות ערך ולהקנות ליושב ראש את הסמכות גם ביחס לאסיפות של מחזיקי ניירות ערך.
ציון פיניאן: מקובל?
דן אבנון: בשיחות שהיו לנו עם הרשות, דובר על כך שאולי יהיו לנו שני סוגי אסיפות – אסיפות לקבלת החלטות ואסיפות להתייעצות ללא קבלת החלטות.
דן אבנון: להבהיר שהדחיות לא תהיינה לאסיפות להתייעצות.
ענת מימון: לא להתייעצות אלא רק לקבלת החלטות.
יעל וייס: זה בא בגלל הצורך האמיתי גם לבחון.
יעל וייס: הרי היום יש לרשות סמכות לתת הערות לדוח שניתן לזימון אסיפה, בעיקר אסיפות על עסקאות עם בעלי עניין, ולפעמים אנחנו מגיעים לסוף הדרך קצת לפני האסיפה כאשר החברה עושה שינוי מאוד גדול בדוח ואנחנו בעצם יכולים רק לבקש ממנה לדחות את האסיפה מבלי שהיא חייבת להיענות לבקשתנו.
יעל וייס: לכן מצאנו לנכון שהסמכות הזאת באמת דרושה לנו לא רק בקשר עם מחזיקי אג"ח אלא גם בקשר לבעלי עניין.
ענת מימון: את סעיף 30 כבר עשינו, את התוספת השלישית.
ענת מימון: 31.
ענת מימון: תיקון התוספת החמישית בתוספת החמישית לחוק העיקרי – (1) בפרט (3)(א) המילה "35ד(ב)(2)" – תימחק.
ענת מימון: (2) בפרט (5), אחרי "סעיף 35י" יבוא "(א) או (ב)".
ענת מימון: אלה בעצם התאמות לשינויים שעשינו.
ענת מימון: 32.
ענת מימון: תיקון התוספת השביעית בתוספת השביעית לחוק העיקרי, בחלק ב', בפרט (7), במקום "שלגביה הוא משמש נאמן" יבוא "נושא הנאמנות" ובמקום "נושא נאמנותו" יבוא "נושא הנאמנות".
ענת מימון: שינוי נוסח.
ענת מימון: 33.
ענת מימון: תחילה (א) תחילתו של חוק זה, בכפוף להוראות סעיף קטן (ב), שישים ימים מיום פרסומו.
ענת מימון: (ב) תחילתם של סעיפים 35ג, 35ג1(א) עד (ג) ו-35ג2 לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיף 6 לחוק זה, במועד תחילתן של תקנות לפי סעיף 35ג(ד) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף האמור.
ענת מימון: (ג) תחילתו של סעיף 35ה1(א) עד (ד) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 9 לחוק זה, במועד תחילתן של תקנות לפי סעיף 35ה1(ה) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף האמור.
ענת מימון: זה בעצם קובע את התחילה.
ענת מימון: הסעיפים של התנאים לשמש, המרשם וההסרה מהמרשם, כל זה ייכנס לתוקף של התקנות והתקנה לגבי שכר הנאמן והפיקדון לכיסוי ההוצאות.
ענת מימון: 34.
ענת מימון: הוראת מעבר (א) מי שכיהן כנאמן ערב תחילתם של סעיפים 35ג, 35ג1(א) עד (ג) ו-35ג2 לחוק העיקרי כנוסחם בסעיף 6 לחוק זה (בסעיף זה – המועד הקובע), יראו אותו כמי שרשום במרשם הנאמנים לפי הוראות סעיף 35ג(א) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 6 לחוק זה, עד תום שנה מהמועד הקובע אלא אם כן הסתיימה כהונתו קודם לכן לפי סעיף 35יד לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 23 לחוק זה, ובלבד שמתקיימים לגביו התנאים כמפורט להלן, והכל בכפוף להוראות סעיף קטן (ב): (1) הוא עומד בהוראות החלות על נאמן לפי פרק ה'1 לחוק העיקרי כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה.
ענת מימון: (2) הוא הגיש בקשה להירשם במרשם הנאמנים בתוך חודש מהמועד הקובע ואי העמידה בתנאי מהתנאים לרישום במרשם הנאמנים לפי סעיף 35ג1(ב) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 6 לחוק זה, ככל שקיימת, צוינה במפורט ובהבלטה בגוף הבקשה.
ענת מימון: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), רשאי יושב ראש רשות ניירות ערך לקבוע כי הוראות הסעיף הקטן האמור לא יחולו לעניין מי שכיהן כנאמן ערב המועד הקובע, אם מצא כי מתקיימות לגביו נסיבות המעידות על פגם במהימנות המנויות ברשימה לפי סעיף 35ג3 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 6 לחוק זה או אם מצא לנכון לעשות כן בשל אי עמידת הנאמן בתנאי מהתנאים המנויים בסעיף 35ג1(ב) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 6 לחוק זה.
יעל וייס: זאת ההוראה שאנחנו בעצם רוצים לאפשר המשכיות של נאמנים לפעול ואנחנו צריכים להתייחס לעובדה שהם כרגע לא עומדים בהוראות החוק החדשות.
יעל וייס: אנחנו נותנים להם אורכה של שנה כדי להחיל על עצמם את ההוראות האלה ולבצע את ההתאמות הנדרשות.
יעל וייס: התנינו את זה במספר תנאים כאשר הראשון הוא שאנחנו מבקשים שבתוך חודש מכניסת החוק לתוקף הם יגישו בקשה להירשם במרשם ככל הנאמנים, ומעבר לכך, אנחנו רוצים לוודא שכבר היום הם עומדים בהוראות החוק, זאת אומרת, שזה לא איזה פתח לפעולה.
ענת מימון: בהוראות החוק הקיים.
יעל וייס: הקיים, כנוסחו היום.
יעל וייס: זאת אומרת, מי שלא עומד כיום בחוק כיום, מן הסתם לא יוכל לכהן כנאמן.
יעל וייס: השארנו פתח בכל זאת ליושב ראש הרשות לא לאפשר המשך כהונה של נאמן מטעמים של פגם במהימנות או ניגוד עניינים מובהק, דברים שחשבנו שעשויים להימצא בעייתיים מאוד בהתנהלות של נאמן כזה או אחר ואנחנו מבקשים שהסמכות הזאת תינתן כבר עכשיו לרשות להתמודדות בסיטואציות ככל שקיימות היום.
דן אבנון: אני חושב שאין הוראת מעבר לגבי הפקדת הפיקדון.
דן אבנון: הפיקדונות שהנאמנים אמורים להפקיד, אמורות להיות תקנות לגביהם.
אוריה שילוני: זאת הוראת מעבר שכוללת בתוך התקנות.
ענת מימון: גם התחילה היא רק במועד התחלת התקנות.
דן אבנון: אני לא בטוח שהסעיף לגבי פיקדונות נכנס.
אוריה שילוני: סעיף 35.
אוריה שילוני: אתה מדבר על הפיקדון של הנאמן או הפיקדון של המנפיק?
דן אבנון: הפיקדון של הנאמן.
עודד אופק: אין הוראת מעבר ספציפית.
יעל וייס: התנינו את כניסת ההוראות בעניין הפקדת הפיקדון והן ייכנסו לתוקף במועד תחילת התקנות.
עודד אופק: אבל עוד לא היו תקנות להפקדת פיקדון.
עודד אופק: זה לא הגיוני.
עודד אופק: הרי לא יתכן שיפקידו פיקדון בלי שיהיו תקנות.
יעל וייס: לכן אמרנו שמועד הכניסה לתוקף של ההוראה על הפיקדון יהיה במועד כניסה לתוקף של התקנות.
ענת מימון: כלומר, למעשה כל עוד אין תקנות, אין חובה להפקיד פיקדון.
דן אבנון: זה עד (ד), לא כולל את התקנות על הפיקדון עצמו.
דן אבנון: הפיקדון מופיע בתקנות.
אוריה שילוני: העניין כאן הוא ניסוחי.
אוריה שילוני: הרי אנחנו לא יכולים להגיד שהכניסה לתוקף של הסעיף שמסמיך להתקין תקנות, תהיה במועד של התקנות כי אז לא תהיה לנו את ההסמכה להתקין אותן.
אוריה שילוני: כל סעיף שמתייחס לפיקדון, למעט ההסמכה לקבוע את התקנות, ייכנס לתוקף במועד כניסת התקנות לתוקף.
אוריה שילוני: זה בעצם מה שזה נועד להגיד.
אוריה שילוני: אנחנו נבחן שוב את הנוסח, אבל זה ברור.
ענת מימון: נבחן את זה גם אצלנו, אבל כך עושים במצבים כאלה.
עודד אופק: זה נכון מה שאת אומרת.
עודד אופק: בדרך כלל הנוסח הוא כזה שהוא בא וקובע חובה כללית ואז הוא מתייחס לכך ששר האוצר רשאי לקבוע בתקנות.
עודד אופק: שימו לב שאין סעיף עקרוני שמחייב את זה אלא יש רק תקנות שקובעות שיידרש להפקיד.
עודד אופק: לשיטתכם למעשה ההפניה הכללית היא לסעיף שלא קיים כי כל הסעיפים 35ה(א) עד (ד) בכלל מתייחסים לנושאים אחרים ולא נוגעים לפיקדון.
אוריה שילוני: אנחנו נבדוק את זה.
ענת מימון: 35.
ענת מימון: אי תחולה ההוראות לפי סעיפים 35ה1(ב) עד (ה), 3511, 35ט1 ו-35טז1 לחוק העיקרי כנוסחם בסעיפים 9, 12, 17 ו-24 לחוק זה, וכן הוראות סעיף 52יג(ב) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 27 לחוק זה לעניין הפעלת שיקול דעתו של הנאמן לפי סעיף 35ט1(א), לא יחולו לעניין תעודות התחייבות שהיו מוחזקות בידי הציבור ערב תחילתו של חוק זה או לעניין מי שכיהן כנאמן למחזיקים בתעודות התחייבות כאמור ערב תחילת של חוק זה, לפי העניין.
אוריה שילוני: אני אסביר את הסעיף הזה ויש עוד איזה סעיף קטן שאנחנו מעוניינים להוסיף.
אוריה שילוני: כעיקרון אנחנו עשינו הבחנה בין הוראות שאפשר להחיל אותן מיידית עם כניסה לתוקף של החוק לבין הוראות שהיה צריך אולי להתייחס אליהן בעת תמחור שכר הנאמן לגבי נאמנים שהם עכשיו מכהנים בסדרות תעודות התחייבות שכבר בציבור.
אוריה שילוני: עשינו הבחנה כזאת שלפיה החלטנו שכל ההוראות שנוגעות לפיקדון לכיסוי ההוצאות של הנאמן והשכר שלו, הגבלות על שינוי בטוחות, הסמכות לתבוע פירעון או מימוש בטוחות, סמכות היושב ראש לפטור תאגידים מהוראות הפרק - כל אלה הם סעיפים שדרשו במקור תמחור מוקדם של הקיום שלהם ולכן אנחנו מחילים אותם מכאן ואילך רק על נאמנים שמתמנים לאחר כניסת החוק לתוקף או על סדרות תעודות התחייבות שמונפקות לאחר מכן.
אוריה שילוני: יתר הוראות החוק מבחינתנו במידה רבה הן הבהרה של המצב המשפטי הקיים כפי שהרשות רואה שהוא צריך להיות ולכן אנחנו מחילים אותן גם על הסדרות הקיימות.
אוריה שילוני: אנחנו רוצים להוסיף עוד סעיף קטן (ב) בנוסח הבא ותכף אני אסביר מה הוא אומר.
אוריה שילוני: הוראות סעיפים 35ב(א), 35ה1(א) סיפא ו(ג) עד (ה) ו-35יב1 לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 5(1), 9 ו-21 לחוק זה, לא יחולו על מנפיקי מוצרי מדדים.
אוריה שילוני: לעניין זה – מנפיק מוצרי מדדים - חברה שייעודה הנפקת מוצרי מדדים כהגדרתם בפרק ט' בחלק השני לתקנון הבורסה ומוצרים מובנים כהגדרתם בחוק הייעוץ.
ענת מימון: זה בהמשך להערה שהם העירו בישיבה הקודמת.
אוריה שילוני: בדקנו מול איגוד לשכות המסחר את הסעיפים הספציפיים שהם לא מתאימים להתנהלות של נאמנים.
ענת מימון: בעצם לא החרגתם אותם לגמרי אלא רק החרגתם מסעיפים מסוימים.
ענת מימון: במקביל יש עדיין את התיקון שנעשה לגבי מוצרי מדדים.
אוריה שילוני: אנחנו לא יודעים מתי זה יכנס לתוקף אבל זה בטח יהיה בשנתיים הקרובות.
אוריה שילוני: לכן לא רצינו להימצא במצב של חוסר הסדרה מוחלט.
ציון פיניאן: מוסכם?
דן אבנון: בתיקונים מסוימים.
דן אבנון: ראשית, לגבי סעיף 35(א).
דן אבנון: הסעיף קובע סעיפים שהם לא יחולו על שטרות קיימים וזה ודאי שאנחנו מקבלים.
דן אבנון: אבל הסעיף גם דוחה את התחולה לעניין הפעלת שיקול הדעת שלנו באשר למה שקרוי סעיף סל, לפטור שלנו כאשר אנחנו מעמידים אגרות חוב לפירעון מיידי בגלל אותו סעיף סל.
דן אבנון: סעיף הסל הזה קיים גם היום בחלק גדול מאוד, ברוב המכריע, של תעודות ההתחייבות, על פי בקשת רשות ניירות ערך.
דן אבנון: גם היום אנחנו נידרש, ביחד עם הכניסה לתוקף של החוק, להפעיל את אותו שיקול דעת.
דן אבנון: לכן אנחנו מבקשים – וזה עלה גם בשיחה שהייתה לנו השבוע עם הרשות – שיושמט מהסעיף ההוראה שדוחה את התחולה של הפעלת שיקול הדעת של הנאמן לפי סעיף 35ט1(א), הסעיף של הפטור, כאשר אנחנו מפעילים את שיקול הדעת הזה.
דן אבנון: הפטור שדיברנו עליו רק לפני כמה סעיפים.
דן אבנון: אנחנו נידרש להפעיל את אותו שיקול דעת כבר עכשיו, גם אם זה לא מכוח סעיף בחוק.
דן אבנון: לכן זה אינטרס של כל הצדדים המעורבים שתהיה לנו את ההגנה שממילא אתם רוצים לתת לנו לגבי אותו סעיף.
שריה אורגד: הנושא הזה נבחן ארוכות.
שריה אורגד: הגיבוש של הסעיף הספציפי זה הוא גיבוש שהוא פשרה בין הרבה מאוד דעות.
שריה אורגד: הבקשה הזאת היא בקשה חדשה של הנאמנים ויש עמה מספר בעיות.