GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אחיפז: דרך אגב רובם הם צרכנים של "מקורות", אבל אלה שיש להם קידוח, הקידוח הוא בתוך המושב, זאת מערכת פשוטה.
זאב אחיפז: פה מדובר על מערכות גדולות יותר, ולכן מראש בהיטלי הפקה נתנו מרווח גדול יותר, ועכשיו פשוט אותו עיקרון: מכיוון שהקטנו את הכמות שמעבר לכמות המוכרת המרווח גדל.
זאב אחיפז: זה אותו עיקרון רק המספרים שונים.
שכיב מוראד שנאן: באיזו כמות מדובר ברמה ארצית?
זאב אחיפז: מבחינת מה?
זאב אחיפז: כמויות למי שתייה שבהפקה - -
שכיב מוראד שנאן: כמה קיבוצים ומושבים נכנסים לתוך הקטגוריה הזאת?
זאב אחיפז: שקשורים להיטלי ההפקה?
זאב אחיפז: לא יודע.
זאב אחיפז: אני לא זוכר את המספר כרגע.
גאלב מג'אדלה: את התשובה אפשר לקבל אצל שלום שמחון.
זאב אחיפז: בוא נגיד שפחות מחצי.
זאב אחיפז: הרוב הם צרכנים של "מקורות".
זאב אחיפז: הפקה עצמית זה באותם יישובים ותיקים בדרך כלל שכשהוקמו עוד לא הייתה מערכת ארצית.
זאב אחיפז: אני עובר לסעיף השני שעוסק במים לחקלאות.
משה גפני: זה הנושא האחרון?
גאלב מג'אדלה: לא, זה השני.
זאב אחיפז: זה השני.
זאב אחיפז: השלישי הוא תיקון טכני.
זאב אחיפז: אספקת המים לחקלאות היא מוקצבת.
זאב אחיפז: זה מקבל יתר משמעות במצב של משק המים, גם ההקצבות לחקלאות היו נמוכות.
זאב אחיפז: בעצם ברגע שמישהו חורג מההקצאה – לא חשוב אם הוא מפיק מים מבאר שלו או קונה מ"מקורות" – דינו שייסגרו לו המים.
זאב אחיפז: ראינו שיש בזה פוטנציאל נזק מאוד גדול.
זאב אחיפז: כי אם אתה סוגר מים לגידול חקלאי בימים האחרונים שלו, אז בסדר, אסור לחרוג, אבל הנזק הוא נזק עצום.
זאב אחיפז: אותו דבר גם בגידולים רב שנתיים.
זאב אחיפז: לכן מועצת הרשות בהקשר של תעריפי "מקורות" יצרה כלי שמאפשר לה לקבל החלטה: אם היא רואה שהמצב ההידרולוגי מאפשר היא מאפשרת לחרוג 10% מהרישיון רק במחיר שהוא 150% ממחיר ג'.
זאב אחיפז: מחיר ג' זה תעריפי "מקורות" מדורגים לחקלאות, ואז התשלום על החריגה הזאת הוא 150% מתעריף ג', ואם אתה עובר את ה-10% זה 200% מתעריף ג'.
זאב אחיפז: זה היה בתעריפי "מקורות", זה כבר רץ כשנתיים.
זאב אחיפז: בהיטלים לא היה לנו הדבר המקביל הזה.
זאב אחיפז: לכאורה מי שיש לו באר, והוא חורג, אין עליו תעריף גבוה יותר שצריך להביא את ההפנמה שאנחנו בעצם מדברים פה על חריגה מהרישיון.
משה גפני: מה התיקון הטכני?
זאב אחיפז: לכן אנחנו מציעים פה ערכים דומים לאלה של "מקורות", פחות בגלל העלויות של ההפקה.
זאב אחיפז: התיקון הטכני הוא דבר מעניין.
זאב אחיפז: בעמק החולה אחרי שייבשו אותו החזירו את הממשק שם, מעבר לקטע קטן שהציפו חזרה.
זאב אחיפז: כל החקלאות על פני 20 אלף דונם שם מנוהלת בצורה מאוד מיוחדת עם מפלסי מים גבוהים כדי שהכבול לא יבער ולא תחזור השקיעה שלו.
זאב אחיפז: השקיית הכבול היא השקיה מהפקה עצמית, ולכן מדובר פה על היטלי הפקה, ולכן קבענו היטל מאוד נמוך כדי לעודד השקיה נמוך, כ-1.25 אגורות.
זאב אחיפז: זה בעצם כדי לתמרץ להשקות, אבל התנאי הוא שמשקים בהתאם להנחיות מסודרות שמבטיחות שהאדמה תהיה רטובה כל הזמן כדי לקבל את ההישגים של שימור הקרקע, מניעת זיהום וכולי.
זאב אחיפז: לכן יש סעיף נוסף שאומר שמי שלא משקה לפי ההנחיות, ועושה דין לעצמו ומשקה רק לפי התועלות שלו, משלם היטל שהיה קבוע בשורה מסוימת בתוך היטלי ההפקה – 28 אגורות.
זאב אחיפז: השורה ההיא נמחקה מכל מיני סיבות, ולכן אנחנו קבענו פה היטל של 30 אגורות למי שמשקה לא לפי תנאי הרישיו.
משה גפני: ירון סלומון, בבקשה.
משה גפני: אתה מייצג את החקלאים.
ירון סלומון: כן.
ירון סלומון: אתה בעד או נגד?
גאלב מג'אדלה: מה התפקיד של אדוני?
ירון סלומון: אני מייצג כרגע את התאחדות חקלאי ישראל, ובשם התאחדות חקלאי ישראל.
ירון סלומון: אנחנו מצטרפים לבקשתו של חבר הכנסת וקנין.
משה גפני: לפני שאתם מצטרפים לבקשות – בקשות זה דבר טוב.
משה גפני: זה בסדר מה שהם מביאים?
משה גפני: דבר קודם לגופו, ואחרי זה תגיד מה אתם מבקשים.
משה גפני: מה שמביאה רשות המים זה בסדר?
ירון סלומון: באופן כללי בגדול יש משהו בדברים שלהם.
ירון סלומון: אנחנו טוענים שהמחירים שהם מציעים כרגע הם מחירים גבוהים מדי מכדי שאנחנו נוכל לעמוד בהם.
משה גפני: אבל עשיתם את החשבון- - -
ירון סלומון: אז אני אומר.
ירון סלומון: כל העניין הוא שהמים לחקלאות הם בהקצבה, כפי שאמר זאביק.
ירון סלומון: בשנת 2012 הקציבו 455 מיליון קוב.
ירון סלומון: אנחנו טוענים כחקלאים שמכיוון שהייתה שנה טובה בהידרולוגיה, ומבחינה הידרולוגית הכול בסדר, אז סך הכול ניתן היה להקצות לנו הרבה יותר ממה שהם הקצו.
ירון סלומון: אנחנו טוענים אפילו שיוכלו להקצות לנו לפחות עוד כ-50 מיליון קוב, אם לא יותר מזה.
ירון סלומון: אז לא היו צריכים בכלל את כל הרגולציה הזאת.
ירון סלומון: הוויכוח שלנו כרגע הוא בכלל במהות.
ירון סלומון: עד שלא נלמד את כל העניין הזה אנחנו מבקשים כרגע לא לקבל החלטות בעניין הזה מכיוון שאנחנו עדיין בדין ודברים עם רשות המים לגבי הנושא של הגדלת ההקצאה לשנת 2012.
מרב תורג'מן: הייתה לכם הזדמנות להשמיע?
מרב תורג'מן: היה שימוע?
עדי חכמון: היה שימוע.
עדי חכמון: המועצה החליטה את דברה.
ירון סלומון: אז המועצה החליטה.
ירון סלומון: הם נותנים לנו להשמיע את דברנו.
ירון סלומון: זה הכול "ישראבלוף" כל העסק הזה.
ירון סלומון: אני רוצה שתדעו, חברי הכנסת, הם נותנים לנו להשמיע את מה שיש לנו להשמיע – אני קורא לזה "ישראבלוף" מכיוון שבכל השימועים ובכל הדברים האלה – שמענו אתכם, ואיך אומרים?
ירון סלומון: הכלבים נובחים, והשיירה עוברת.
ירון סלומון: לא ייתכן הדבר הזה.
זאב אחיפז: אני לא חושב שעובדתית זה נכון.
זהבה גלאון: השימוע וההחלטות של הוועדה לא מחייבים אותנו כאן בוועדת הכספים.
עדי חכמון: אבל אלה שני עניינים שונים.
עדי חכמון: הוא מדבר על ההקצבה של המים, וכאן מדובר על מנגנון ההצמדה של חריגה.
עדי חכמון: אפשר לבוא בדין ודברים על ההקצבה, אבל היא לא קשורה למודל החריגה.
עדי חכמון: כאן רוצים להשוות את זה למה שנעשה עם צרכני מקורות.
משה גפני: על כל פנים אתם מבקשים - -
ירון סלומון: אנחנו מבקשים כרגע שבוע וחצי-שבועיים כדי שנוכל לעשות את שיעורי הבית הנכונים שלנו ולחזור לכאן לוועדה.
משה גפני: רשות המים לא ישבה איתכם?
ירון סלומון: לא.
ירון סלומון: רשות המים לא ישבה אתנו.
ירון סלומון: למעשה, היה שימוע, זה נכון, אבל כפי שאני אמרתי זה "ישראבלוף" - -
משה גפני: אתה לא צריך להגיד "ישראבלוף" פעמיים.
משה גפני: פעם אחת אנחנו מבינים.
גאלב מג'אדלה: יש לי הצעה, אדוני היושב ראש.
גאלב מג'אדלה: קודם כול, זה שהגעתם זה טוב, אבל - - - על מה אתם מדברים.
גאלב מג'אדלה: תעבירו לנו נייר שנראה אותו.
משה גפני: מה השם?
ערן קרמניאן: השם הוא ערן קרמיניאן.
ערן קרמניאן: אני פה מטעם התאחדות האיכרים.
ערן קרמניאן: שני דברים קצרים שאני רוצה לומר - -
גאלב מג'אדלה: מה ההבדל בין איכרים לחקלאים?
ערן קרמניאן: חקלאים הם בעיקר ההתיישבות המתוכננת, קיבוצים ומושבים; האיכרים הם חקלאים פרטיים – מושבות.
ערן קרמניאן: שתי קבוצות של חקלאים - - -.
גאלב מג'אדלה: איפה האיכרים שלנו?
משה גפני: ברחוב קפלן.
ערן קרמניאן: תחת הגג של האיכרים.
ערן קרמניאן: בעיקר כחקלאים פרטיים, ואנחנו מטפלים בהם.
משה גפני: ברחוב קפלן בתל-אביב.
ערן קרמניאן: אני רוצה לומר שני דברים קטנים: מועצת רשות המים פרסמה שימוע לציבור לגבי הכללים שדיברו עליהם כרגע לגבי שיטת התערוף בנושא של חריגה.
ערן קרמניאן: זה מקביל לשיטה שמביאים אותה כרגע לשולחן הזה בנושא ההפקה.
ערן קרמניאן: התאחדות האיכרים טענה בדיון של המועצה שהיא חושבת שיש מקום לשנות את הכללים בגלל שאנחנו מדברים על שנה מיוחדת, זאת שנת משקעים הטובה ביותר בשש השנים האחרונות.
ערן קרמניאן: לכן כל עוד לא יחליטו במועצת רשות המים על הכללים שמפעילים בחברת "מקורות" צריך לבחון את הדברים גם בהיבט ההפקה הפרטית.
ערן קרמניאן: יותר מזה אני רוצה לומר, מדינת ישראל החליטה על הקצאה של 455 מיליון קוב מים לחקלאות.
ערן קרמניאן: אנחנו מדברים על 455 מיליון קוב שאמורים להיות נצרכים במלואם.
ערן קרמניאן: בשיטה הזאת הצרכן משלם חריגה עוד לפני שעשו את המבחן של כלל הציבור החקלאי.
ערן קרמניאן: יוצא מצב תיאורטי שיכול להיות שכלל החקלאות במדינת ישראל תצרוך פחות מ-455 מיליון קוב, ומצד שני יהיו כאלה שישלמו חריגה.
ערן קרמניאן: לכן התאחדות האיכרים מבקשת ללמוד את זה שוב ולראות איך תוקפים את הדברים האלה נכון.
משה גפני: משה אבנון, בבקשה בקצרה.
משה גפני: אנחנו צריכים לעבור לדיון מהיר של זהבה גלאון.
משה אבנון: אדוני היושב ראש, אנחנו מתנגדים.
משה גפני: "אנחנו" זה השלטון המקומי?
משה אבנון: כן.
משה אבנון: יש לנו התנגדות מוחלטת לכל הנושא של היטלי הפקה, כפי שמוצג היום.
משה גפני: אבל יש היטלי הפקה.
משה אבנון: היטלי הפקה.
משה גפני: אבל יש, אנחנו לא מאשרים היום היטלי הפקה.
משה אבנון: אמרתי, היטלי הפקה כפי שמוצגים היום – התוספת ובכלל, כל נושא המבנה של היטלי הפקה.
משה אבנון: אנחנו רואים בהיטל הזה הטלת מס בפשפש האחורי; להכניס דרך המים עוד מס על הצרכן.
משה אבנון: אגב, לא רק אנחנו אומרים את זה, אומר את זה מבקר המדינה בטיוטת הדוח שלו על תעריפי המים.
משה אבנון: כך שאנחנו נתלים באילן גדול.
משה גפני: משה, אתה אורח קבוע בוועדה, ולכבוד הוא לנו.
משה גפני: אנחנו קצרים בזמן, אנחנו לא מדברים על היטלי הפקה.
משה גפני: היטלי הפקה – בסדר, בעזרת השם תהיה ממשלה חדשה, היא תשנה את זה.
משה אבנון: לא, אני רוצה להבהיר פה כמה דברים - -
משה גפני: מה, אתה לא רוצה שתהיה ממשלה חדשה?
משה גפני: למה אמרת "לא"?
משה אבנון: מה זה שייך לממשלה?
משה אבנון: אני לא מדבר על הממשלה, לא על הישנה ולא על החדשה.
משה אבנון: אדוני היושב ראש, המקור של הטלת היטלי הפקה היה לתת מחיר הצל לקוב השולי.
משה אבנון: למה?
משה אבנון: יש מצוקת מים, יש שאיבת יתר, ואמרו שכדי לפתח מקורות מים חדשים צריך היטל הפקה שייצג את המחיר של הקוב השולי.
משה אבנון: מה קרה?
משה אבנון: הקוב השולי היום הוא שני שקלים, זאת ההתפלה.
משה אבנון: אנחנו משלמים היום 2.5 ורוצים להוסיף את זה ל-2.63.
משה אבנון: מישהו יסביר לנו איך עשו פה את החשבון?
משה אבנון: המשמעות היא העלאת מחירי המים לצרכן, שלא יהיו אי הבנות.
משה אבנון: כי זה יתוסף לעלויות.
משה אבנון: יבואו מחר ויגידו שהיות שהעלויות הן X, Y, Z, כולל היטל ההפקה – יעלו את מחיר המים.
משה גפני: אם זה נכון מה שהוא אומר גם אני מתחיל להתנגד.
משה גפני: עד עכשיו הייתי בעד.
משה אבנון: בסופו של דבר זה מה שיהיה.
משה אבנון: לא היום, לא עכשיו.
משה גפני: די, שכנעת אותי.
משה אבנון: אנחנו מבקשים שיביאו לכנסת הסבר מפורט איך זה בנוי, למה זה ככה ולא אחרת.
מרב תורג'מן: ההערה שלי נוגעת לסעיף מספר 2, סעיף התחילה.
מרב תורג'מן: התחילה של הכללים האלה מבוקשת ליום 1 בינואר 2012, כלומר תחולה רטרואקטיבית.
מרב תורג'מן: במיוחד העניין הבעייתי הוא סעיף 2 שמבוקש בכללים שזאת איזושהי החמרה, ככה אנחנו רואים את זה.
מרב תורג'מן: עמדת הייעוץ המשפטי בכל נושא של הטלת מסים או היטלים באופן רטרואקטיבי היא ברורה ועקבית, ואנחנו סבורים שאין מקום להחיל את זה תחולה רטרואקטיבית.
משה גפני: אני כחרדי לא יכול ללכת נגדה.
בעז גדנסקי: אני בעז גדנסקי ממשרד המשפטים.
בעז גדנסקי: כל תחולה רטרואקטיבית צריכה לעבור אישור מיוחד אצלנו בגלל הבעייתיות - -
משה גפני: היא עברה?
בעז גדנסקי: - - הבעייתיות לכאורה שקיימת, והיא עברה אישור של המשנה ליועץ.
משה גפני: מייק בלס?
בעז גדנסקי: לא מייק בלס, משנה חקיקה – אורית קורן.
משה גפני: אבל אני לא מקבל את הייעוץ המשפטי של הממשלה, אלא רק של הכנסת.
בעז גדנסקי: אני אציג את העמדה, ואולי היועצת המשפטית תשתכנע.
משה גפני: בסדר, תציג בקצרה.
משה גפני: כדאי שתביא גם מכתב ממייק בלס שאתם מתנגדים או תומכים או לא חשוב מה.
משה גפני: היועץ המשפטי של הכנסת קובע פה, לא הייעוץ המשפטי של הממשלה ולא משרד המשפטים.
שכיב מוראד שנאן: יש הרבה חוסרים בכל התגובות שאנחנו מקבלים ושווה - -
משה גפני: אין חוסרים.
משה גפני: אני מקבל את הייעוץ המשפטי של הכנסת.
משה גפני: הייעוץ המשפטי – כבודו במקומו מונח.
משה גפני: אתה בטוח שזה לא מייק בלס?
משה גפני: אולי בכל זאת?
בעז גדנסקי: מה זה רלוונטי?
משה גפני: אמרתי שזה רלוונטי?
משה גפני: שאלתי רק.
משה גפני: אינפורמציה.
בעז גדנסקי: ככל שהייעוץ המשפטי של הוועדה ישתכנע, אני רק אציג את העמדה.
בעז גדנסקי: מדובר על היטל שלא נקבע רק בסוף השנה - -
בעז גדנסקי: - - כרגע גם אם נחיל את זה רטרואקטיבית - -
משה גפני: אני לא אשאיר אותך תלוי באוויר, אבל הבנתי.
בעז גדנסקי: כיום אין חריגה מהכמות המותרת, לכן גם אם נחיל את זה רטרואקטיבית אין לזה שום השלכה.
בעז גדנסקי: הצפי שתהיה חריגה הוא רק בסוף השנה.
בעז גדנסקי: לכן - -
בעז גדנסקי: - - גם אם נחיל רטרואקטיבית לא תהיה עם זה בעיה.
משה גפני: אתה חסר סבלנות יותר מגפני.
משה גפני: רק בסבלנות.
משה גפני: מה שאתה אומר – בסדר גמור.
משה גפני: זה לא מייק בלס, נכון?
משה גפני: אומרת היועצת המשפטית של הוועדה שאם זה לא משנה, בלאו הכי לא הייתה חריגה – למה אתה מחיל את זה רטרואקטיבית?
בעז גדנסקי: אני אסביר.
בעז גדנסקי: כיוון שמדובר בחישוב שנתי של כמות חריגה - -
משה גפני: אז זה משנה או לא משנה?
בעז גדנסקי: כרגע אף אחד לא יחויב בגלל תחולה רטרואקטיבית.
בעז גדנסקי: הדבר היחיד הוא שהחישוב של כמות המים הנצרכת היא כמות שנתית.
בעז גדנסקי: לכן בוחנים את זה בסוף השנה.
משה גפני: קיבלתי את הדברים שלך, תכף נראה מה עושים איתם.
משה גפני: מעלה את מחיר המים, כמו שאמר מר אבנון?
זאב אחיפז: עלו פה שלוש נקודות: אחת, נושא ההקצאה לחקלאות – זה לא קשור בכלל.
זאב אחיפז: אנחנו מטפלים פה עכשיו, מה קורה כשחורגים, אם תגדל ההקצאה.
זאב אחיפז: אף על פי שתהליך הגדלת ההקצאה, אני לא מכיר שהוא נמצא בתהליך.
זאב אחיפז: בכל מקרה זה תהליך אחר של פרסום ושימוע וכולי.
זאב אחיפז: נושא של היטל מס – בעבר זה היה.
זאב אחיפז: עשינו הרבה מאמצים והעברנו פה בוועדה בשנת 2007-2006, והפכנו את ההיטלים לא למס, אלא לכלי אופרטיבי, ואני חושב שהם עדיין כאלה.
זאב אחיפז: בכל מקרה מר אבנון, כנראה, לא הבין את מה שהסברתי כי אנחנו פה מדברים על מהלך מיטיב שמקטין את ההיטלים ולא מגדיל אותם.
זאב אחיפז: לגבי נושא החריגה – אנחנו מדברים על רישיון שנתי.
זאב אחיפז: ההיטלים מוטלים בסוף השנה.
זאב אחיפז: תיאורטית אם מחליטים שזה חל מעכשיו - -
משה גפני: מר אחיפז, הדיון פה היום היה כמו בין חילונים לחרדים.
משה גפני: יש בעיה של חוסר תקשורת בין חרדים לבין חילונים.
משה גפני: אותו דבר קרה פה היום: לפי דעתי, הם כללים טובים, אין בהם בעיה, אבל הייתה חוסר הידברות.
משה גפני: אני מציע, נאמן לדרכי, שצריך שתהיה הידברות בין כל חלקי האוכלוסייה.
משה גפני: יש לי בקשה: תבואו להידברות עם החקלאים ועם האיכרים.
משה גפני: אבנון לא טועה הרבה פעמים.
משה גפני: יכול להיות שהפעם הוא טועה אז תסביר לו.
משה גפני: למה אתה צריך להגיד שהוא לא מבין?
משה גפני: תגיד לו שזאת הטבה, הוא יהיה בעד.
משה גפני: בעז, אני מבקש שתהיה בקשר עם היועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני: יכול להיות שאתה צודק – אתה, לא מישהו אחר בייעוץ המשפטי; ויכול להיות שהיא צודקת.
משה גפני: הרי אין פה מחלוקת, כולם מסכימים שעד עכשיו לא הייתה חריגה, כולם מסכימים שלא צריך שזה יהיה רטרואקטיבית מכיוון שאם הייתה החמרה – רטרואקטיבית גם אתה לא מסכים.
בעז גדנסקי: ברוב המקרים, כן.
משה גפני: לכן אני סומך רק על הייעוץ המשפטי של הכנסת ולא עליכם, מכיוון שלחלק מהמקרים אתם נותנים הכשר על דברים לא חוקיים.
בעז גדנסקי: ששינסקי היה רטרואקטיבי.
משה גפני: בכלל לא רטרואקטיבי.
משה גפני: המיסים והגמולים שהמדינה מקבלת בכלל לא רלוונטיים לרטרואקטיביות.
משה גפני: אני שאלתי את זה גם מבחינה הלכתית מכיוון שאם זה היה רטרואקטיבית גם מבחינה הלכתית לא הייתי יכול לאשר את זה.
משה גפני: זה היה כאילו אני לוקח מהם כסף.
משה גפני: המדינה נותנת הטבות.
משה גפני: היא הורידה את המס, היא יכולה להעלות מס – בכלל לא רלוונטי.
משה גפני: אני מציע שפעם אחת תעשו במשרד המשפטים יום עיון כדי שאני אבוא להרצות לכם.
משה גפני: בכל אופן למדתי משפטים יותר מכם ב"כולל".
משה גפני: אני מבקש – שבוע שתדברו ביניכם.
משה גפני: זה יאושר מפני שאני חושב שאלה כללים נכונים בעזרת השם ובלי נדר.
משה גפני: אני מבקש שתתקיים ההידברות הזאת, היא לא מסובכת.
עדי חכמון: אפשר להציע שתהיה רביזיה, ואז זה יאושר?
עדי חכמון: לא משנה.
גאלב מג'אדלה: ההצעה נגנזה.
משה גפני: היחידים שאתה לא מדבר איתם זה אגף התקציבים.
משה גפני: החקלאים, האיכרים, השלטון המקומי והייעוץ המשפטי.
שכיב מוראד שנאן: תחדד במיוחד את השלטון המקומי כי יש לאחרונה רשימה של חברי כנסת שלא דואגים לשלטון המקומי, הם ברשימה שחורה.
שכיב מוראד שנאן: הם יאכלו אותה בפריימריס.
שכיב מוראד שנאן: מה "לא"?
משה גפני: לפי דעתי, זה גם לא פוגע בשלטון המקומי.
משה גפני: אבל עזוב, בשביל מה עכשיו?
שי בוזגלו: אם אפשר רק לציין שלא לקיים עוד הליך של שימוע.
משה גפני: אני לא ביקשתי שימוע, שימוע זה בחוק.
משה גפני: אני מסכם את הדיון כדלהלן: אתם עשיתם את מה שנדרש בחוק – עשיתם שימוע.
משה גפני: עכשיו באתם לאישור ועדת הכספים.
משה גפני: עם כל הכבוד, ועדת הכספים לא כפופה לאף אחד, חוץ מלחכמון.
משה גפני: אנחנו צריכים לקבל החלטה ציבורית.
משה גפני: אני לא הולך לקבל החלטה ציבורית.
משה גפני: אתם שמעתם גם את חברי הכנסת, וזה מתחיל להתקבל על הדעת.
משה גפני: אנחנו מבקשים ציבורית לקיים הידברות.
משה גפני: הייתם צריכים לעשות את זה קודם, לפי דעתי.
משה גפני: תקיימו הידברות, לא שימוע.
משה גפני: שימוע עשיתם.
משה גפני: הפירוש של הידברות הוא לשבת ליד השולחן עם האנשים, להגיד להם את כל מה שאתם מנסים לומר כאן מאוד בקצרה- -
גאלב מג'אדלה: בדרכי נועם.
משה גפני: - - אנשים נחמדים.
משה גפני: לא כולם במשרד המשפטים, אבל היועץ המשפטי פה הוא נחמד.
משה גפני: תשבו איתם, זה הכול.
משה גפני: בשבוע הבא, בעזרת השם, נביא את זה לאישור.
שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב ראש, תוסיף, ברשותך, שייתנו תשובות לשאלות ששאלו חברי הכנסת.
שכיב מוראד שנאן: שלא יהיה מצב שלא נדע מה הרכב הוועדות, ומה הרכב הדברים.
שכיב מוראד שנאן: לא, זה נוסף.
שכיב מוראד שנאן: זה הולך יחד.
משה גפני: אנחנו מבקשים תשובות לגבי מה שהממשלה החליטה.
משה גפני: אנחנו מבקשים לדעת מי בוועדות, ומה ההרכב שלהם.
גאלב מג'אדלה: הם צריכים להביא לנו מסמך.
משה גפני: אתם רוצים לתת מסמך?
גאלב מג'אדלה: אחרת לא עבדו, לא כתבו, לא ראו.
ירון סולומון: נוציא מסמך, אין שום בעיה.
משה גפני: טוב, תוציאו מסמך.
משה גפני: הם גם לא כל כך מתנגדים לזה, זאת האמת.
גאלב מג'אדלה: יצטרפו לוקנין.
זאב אחיפז: אין שום בעיה, אנחנו נעשה את זה.
זאב אחיפז: הבעיה גם נובעת מזה שעברה חצי שנה בין השלב שזה עבר את מועצת הרשות למצב שזה הגיע הנה.
זאב אחיפז: היו לי טלפונים ממשרד החקלאות - -
שכיב מוראד שנאן: שבוע בלי רביזיה.
זאב אחיפז: - - שחשב שהוא צריך להתנגד עד שהמנכ"ל נזכר שבעצם זה עבר את כל ההליכים.
זאב אחיפז: אני אומר, הפער של חצי שנה גרם לכך שאנשים התנתקו מזה, והיה קשה להבין את זה חזרה גם במשרדי הממשלה.
משה גפני: אין לי טענות אליכם, יש לי טענות על מחירי המים, יש לי טענות על הרבה דברים.
משה גפני: אין לי טענות במקרה הזה.
משה גפני: אני רק מבקש שתקיימו את ההידברות הזאת, זה הכול.
משה גפני: לפי דעתי, אם אכן תשמעו מהם דברים שצריך לשנות, תשנו.
בעז גדנסקי: אדוני היושב ראש, לאור הבעייתיות של הרטרואקטיביות, אם אפשר יהיה לקבוע את הדיון כמה שיותר מהר.
משה גפני: הוראות המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה) (השימוש בזכויות ההצבעה בבנק לאומי לישראל בע"מ המוקנות מכוח המניות).
משה גפני: בבקשה, מי מציג?
נטע דורפמן-רביב: אני המשנה ליועץ המשפטי במשרד האוצר.
נטע דורפמן-רביב: בהתאם לחוק המניות הבנקאיות שבהסדר הוקמו ועדות מניות לבנקים שהיו בהסדר.
נטע דורפמן-רביב: הבנקים שהיו בהסדר זה למעשה רוב הבנקים, והיום נשאר לנו רק בנק לאומי.
נטע דורפמן-רביב: לפי החוק, אם פגה כהונה של ועדה יש לשר האוצר שלוש אפשרויות לקבוע מי השתמש בזכויות ההצבעה של המדינה.
נטע דורפמן-רביב: אפשרות אחת שהממשלה תשתמש בזכויות; האפשרות השנייה היא שוועדת מניות תמשיך להיות ועדת מניות לפי חוק המניות הבנקאיות שבהסדר, והאפשרות השלישית היא שהוא יורה לגוף כלשהו להשתמש בזכויות באישור נגיד בנק ישראל.
נטע דורפמן-רביב: במשך השנים היו מספר ועדות מניות לבנק לאומי, כאשר בתיקון האחרון לחוק הבנקאות (רישוי) הוקמה ועדה שכניסתה לתוקף מותנה בכך שלא תהיה ועדה לפי חוק המניות הבנקאיות שבהסדר.
נטע דורפמן-רביב: תוקף הוועדה הקיימת פג ב-24 במרס, וככל שידוע לי הוועדה, לפי חוק הבנקאות כבר התחילה לפעול.
נטע דורפמן-רביב: שר האוצר פנה לוועדה לאשר שימוש בזכויות ההצבעה במניות בנק לאומי, והשימוש ייעשה על-ידי חברת נכסים מ.י., שהיא חברה ממשלתית.
נטע דורפמן-רביב: כל ההוראות עד היום של המניות הבנקאיות שבהסדר נקבע שאם כמות המניות של המדינה יורדת מ-5% הוועדה מפסיקה לפעול וזכויות ה- - - עוברות לנכסים מ.י.
נטע דורפמן-רביב: היום יש לנו קצת יותר מ-6%- -
משה גפני: מי זאת החברה הזאת?
נטע דורפמן-רביב: נכסים מ.י.
נטע דורפמן-רביב: היא חברה ממשלתית – 100% של הממשלה.
משה גפני: כמה חברים יש שם?
נטע דורפמן-רביב: התפקיד שלה הוא לייעץ לממשלה בכל הנוגע למניות שבהסדר ולהחזיק את המניות שבהסדר.
נטע דורפמן-רביב: אין פה נציג של החברה.
נטע דורפמן-רביב: היום היושבת ראש של החברה היא החשבת הכללית.
משה גפני: מי החברים?
נטע דורפמן-רביב: מנכ"ל החברה הוא מנכ"ל חברת ענבל שהיא גם חברה ממשלתית עם 100% מניות ממשלה.
נטע דורפמן-רביב: הוא גם מנכ"ל חברת נכסים מ.י.
נטע דורפמן-רביב: היא יושבת פיזית ליד חברת "ענבל".
משה גפני: מה זה פיזית?
משה גפני: שניהם בדרך בגין?
נטע דורפמן-רביב: שניהם יושבים באיירפורט סיטי, אם זה מעניין.
משה גפני: נכון, הם עברו לשם.
משה גפני: בשביל מה עושים?
משה גפני: זה לא נראה "ישראבלוף"?
נטע דורפמן-רביב: לא - -
משה גפני: הם כולם אנשי האוצר.
משה גפני: מה, לא?
משה גפני: מיכל עבאדי היא היושבת ראש, גל הרשקוביץ שם, עודד שריג שם – אז שיישבו באוצר בשביל מה הם צריכים לנסוע לשדה התעופה?
נטע דורפמן-רביב: לחברה ממשלתית יש חובות אחרות ממשלה, זאת המשמעות של חברה ממשלתית.
משה גפני: הם נותנים שם קפה כמו פה?
נטע דורפמן-רביב: לחברה יש חובות בתקנון שלה, איך מותר לה לפעול.
נטע דורפמן-רביב: הפעולות של הדירקטורים צריכים להיות - - - החברה בלבד.
משה גפני: - - - שדה התעופה?
נטע דורפמן-רביב: זאת המשמעות של חברה נפרדת.
נטע דורפמן-רביב: אבל האפשרות הנוספת שהחוק מקנה הוא שהשימוש בזכויות ההצבעה יהיה של הממשלה.
נטע דורפמן-רביב: לא נראה לנו מתאים שממשלת ישראל תחליט מי יהיו הדירקטורים בבנק לאומי.
נטע דורפמן-רביב: חברת נכסים מ.י.
נטע דורפמן-רביב: היא חברה שהתפקיד שלה הוא לייעץ - -
משה גפני: זה לא נראה לך קצת בלוף?
נטע דורפמן-רביב: אני לא חושבת שזה בלוף.
נטע דורפמן-רביב: יש נציגי ציבור בחברה - -
נטע דורפמן-רביב: אנחנו נבדוק את זה.
נטע דורפמן-רביב: פשוט הנציגה של נכסים מ.י.
נטע דורפמן-רביב: לא הגיעה לדיון.
משה גפני: אז אפשר לעשות ועדה במשרד האוצר ולהביא נציגי ציבור.
משה גפני: למה צריך חברה?
נטע דורפמן-רביב: יש חברה שהיא כבר קיימת.
משה גפני: מה היא עושה עוד?
נטע דורפמן-רביב: כל הפעילות של החברה הזאת היא סביב המניות הבנקאיות שבהסדר.
נטע דורפמן-רביב: היא מייעצת לממשלה, היא מחזיקה את המניות.
נטע דורפמן-רביב: ייתכן שלא יהיה לה באמת מה לעשות כשנמכור - -
משה גפני: נטע, אין לי בעיה, אני אאשר את זה, בסדר.
משה גפני: אני רוצה שיהיה לי שיעור באזרחות.
משה גפני: היות שלא למדתי בבית הספר שיעור באזרחות אולי תיתני לי שיעור באזרחות.
משה גפני: יושבים שם אנשי משרד האוצר מהחל ועד כלה.
משה גפני: יש שם כמה אנשי ציבור – זה בסדר.
משה גפני: הם עוסקים בנושא המניות הבנקאיות, וכבר אין דיון על אף בנק חוץ מאשר על בנק לאומי, וכשעוד מעט ימכרו אותו גם זה ירד.
משה גפני: יש לי שאלה באזרחות – מה יעשו עם הבניין של החברה?
נטע דורפמן-רביב: לכן לחברה אין בניין נפרד- -
נטע דורפמן-רביב: יש לה, יש חברת "ענבל".
משה גפני: "ענבל" חוץ מזה.
משה גפני: רואים משם את הים.
משה גפני: היום לא, פעם ראו.
נטע דורפמן-רביב: לחברת "ענבל" ששם יושבת חברת נכסים מ.י.
נטע דורפמן-רביב: יש הרבה מאוד פעילויות עבור הממשלה.
נטע דורפמן-רביב: זאת חברה פעילה, יש בה עובדים - -
נטע דורפמן-רביב: לחברת "ענבל".
משה גפני: ל"ענבל" אני יודע, זאת חברת הביטוח שהוציאה את החינוך העצמאי מביטוח.
משה גפני: זה היא גם עשתה.
נטע דורפמן-רביב: יש לה עוד כמה דברים, כנראה.
משה גפני: כן, עוד כמה דברים.
משה גפני: את זה היא עשתה עלא-כיפאק.
ציון פיניאן: תוריד את ה-ע' של "ענבל", מה יישאר?
משה גפני: "נבל".
נטע דורפמן-רביב: ייתכן שכאשר האחוזים שהמדינה תמכור את מניותיה בבנק לאומי כנראה לחברת נכסים מ.י.
נטע דורפמן-רביב: לא יהיה עוד מה לעשות - - - שיסגרו את החברה.
משה גפני: טכנית – "ענבל" עברה לשדה התעופה.
משה גפני: היה לה בניין בבית רובינשטיין, נכון?
נטע דורפמן-רביב: אם אתה אומר.
משה גפני: אבל יש להם עוד בניין – גם בדרך בגין.
משה גפני: את יודעת לענות לנו, עדי?
משה גפני: לא הקשבת.
נטע דורפמן-רביב: ההוראות האלה מחויבות באישור של נגיד בנק ישראל שנתן את אישורו.
נטע דורפמן-רביב: מכיוון שמעבירים את זכויות ההצבעה לגוף שהוא לא ועדת מניות ולא ממשלה, החוק דרש שיתקבל אישור של נגיד בנק ישראל ושהוא גם ישקול האם זה נכון ומתאים שאותו גוף ייצג את המדינה, ונגיד בנק ישראל נתן אישורו להעברת זכויות ההצבעה לידי נכסים מ.י.
נטע דורפמן-רביב: אנחנו צריכים את אישור הוועדה מכיוון שבחודש יוני, אם אני לא טועה, יתקיים דירקטוריון, ואם לא נקבל את אישור הוועדה יש אחוזים שהמדינה מחזיקה בהם ולא ניתן יהיה להצביע עבור דירקטורים מטעם המדינה.
משה גפני: מה העלית בחכתך?
יובל צלנר: יש תשעה דירקטורים – ארבעה מהמדינה וחמישה נציגי ציבור.
משה גפני: מי בחר אותם?
יובל צלנר: אני מניח שהשר.
נטע דורפמן-רביב: בכל חברה ממשלתית יש שר שאחראי על החברה, והוא זה שבוחר גם את נציגי הציבור.
נטע דורפמן-רביב: החברה הזאת היא חברה - - -
משה גפני: בין תשעת החברים האלה יש גם דרוזים?
נטע דורפמן-רביב: הוא עוד לא בדק.
יובל צלנר: יש בן מיעוטים.
יובל צלנר: אני לא יודע מה העדה שלו בדיוק, אבל יש בן מיעוטים.
משה גפני: בין התשעה?
משה גפני: מיהו בן המיעוטים?
איל קציר: חוסאם בשארה, מיכל עבאדי - -
מגלי והבה: אחיין של עזמי בשארה.
איל קציר: הרפז מרגלית, גל הרשקוביץ, איילת חייק- -
משה גפני: מי זאת איילת חייק?
איל קציר: נציגת ציבור.
איל קציר: פרידה ישראלי, אירית נגר ועודד שריג.
משה גפני: יש תשעה.
משה גפני: הם אומרים חמישה אנשי ציבור.
יובל צלנר: כרגע יש ארבעה, אחד חסר מנציגי הציבור.
יובל צלנר: הדירקטוריון אמור להיות עם תשעה חברים: ארבעה מהמדינה – עודד, פרידה, מיכל וגל; וחמישה אנשי ציבור שאחד כרגע חסר.
נטע דורפמן-רביב: כמו בהרבה חברות ממשלתיות.
נטע דורפמן-רביב: לא בדקנו.
משה גפני: טוב שיש חרדים במדינה.
משה גפני: יש את מי לתקוף.
משה גפני: נגיד בנק ישראל, אורנה, אתם מאשרים את זה?
אורנה ואגו: אנחנו מאשרים.
ציון פיניאן: הם יאשרו ורביזיה.
מגלי והבה: הם יחליפו, הם ישימו חרדי ודרוזי.
ציון פיניאן: קודם כול להוציא צאצאים של עזמי בשארה.
משה גפני: נטע, יש לך עוד משהו להוסיף?
משה גפני: הוראות המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה) (השימוש בזכויות ההצבעה בבנק לאומי לישראל בע"מ המוקנות מכוח המניות) – מי בעד אישור ההוראות?
משה גפני: בעד אישור ההוראות – רוב
משה גפני: נגד- אין, נמנעים- אין.
משה גפני: ההוראות אושרו.
משה גפני: אני מציע שהיות שחסר נכניס בני מיעוטים.
ציון פיניאן: בני מיעוטים – קו נטוי – חרדים.
ציון פיניאן: אבל יש בני מיעוטים, אין חרדים.
משה גפני: אין חרדים, אין.
ציון פיניאן: מי ממנה את הנציגים?
נטע דורפמן-רביב: שר האוצר ממנה.
נטע דורפמן-רביב: יש ועדה לבדיקת מינויים.
נטע דורפמן-רביב: היא בודקת אם ההרכב מתאים לחוק.
נטע דורפמן-רביב: בחוק היום יש דרישה לייצוג הולם לנשים ולבני מיעוטים כמוגדר בחוק.
משה גפני: אני לא אמרתי, בחוק.
נטע דורפמן-רביב: אני הבנתי.
נטע דורפמן-רביב: היועצת המשפטית שלך לפחות הבינה.
משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף הבא: דיון מהיר בנושא: "קרנות הפנסיה גובות כיסוי ביטוח שארים ממבוטחים שאינם זכאים לביטוח.
זהבה גלאון: הצעה לסדר הדיון משותפת לחבר הכנסת וקנין ולי.
זהבה גלאון: חבר הכנסת וקנין, לצערי, נאלץ לעזוב, אז אני מדברת גם בשמו.
זהבה גלאון: אני רציתי לשאול שאלה, אדוני: היעלה על הדעת שאדם שהגיע לגיל שבו אפשר להוציא רישיון לרכב, שחברות הביטוח יגבו ממנו ביטוח מתוך הנחה שאולי בעתיד יהיה לו רכב?