GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אם זה יעבור לוועדת העבודה והרווחה, כשנצטרך לעשות מאזן ולא נצטרך לעשות מאזן, בגלל שחיים כץ יש לו פריימריז, לי אין פריימריז, אז אני אפילו לא הולך להתגאות בזה.
משה גפני: אני עושה את מה שצריך לעשות.
אורי מקלב: צריך לעשות 100 חוקים עם מסיבה ו-100 חוקים בלי מסיבה.
משה גפני: יותר מ-100 חוקים, עשינו את החשבון.
שגית אפיק: אבל אם עברנו את ה-100 חוקים מה נעשה?
שגית אפיק: פספסנו את המסיבה.
משה גפני: יותר מ-100 חוקים וחוקים גדולים וזה חוץ מתקנות וצווים, שפה זה בכמויות בלתי מתקבלות על הדעת אפילו והעברות תקציביות, וועדת שירות לשכר השרים והשופטים.
משה גפני: אני אתחיל למנות את כל מגילת אסתר בעניין הזה.
משה גפני: אז לכן לא מפריע לי.
משה גפני: אם אי אפשר יהיה, אני מאד רוצה את זה, אם אי אפשר יהיה, זה יבוא במליאת הכנסת לקריאה ראשונה, אני אבקש שזה יבוא לוועדת הכספים, אנחנו כבר מכירים את הסוגיה הזאת, כבר דיברנו עליה.
משה גפני: אם לא – זה יבוא לוועדת העבודה והרווחה.
משה גפני: אני לא מקבל עכשיו החלטה.
משה גפני: דבר אחד שיהיה ברור, אם מישהו חושב לעכב את החוק המרכזי לפני סוף המושב, החוק המרכזי הוא הצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת מקלב ושלי לגבי הנושא של הקשישות, אנחנו נסיים את זה לפני תום המושב, גם אם המחיר יהיה שנצטרך להיכנע בהכל.
משה גפני: את החוק עצמו נעביר בגלל שהחוק עצמו הוא עוול, הוא אמור לגבי 6,200 נשים, קשישות, שכל יום שעובר אז יכול להיות שיש אפילו קצת פחות לצערי.
משה גפני: אנחנו נעביר את זה.
משה גפני: אם מישהו חושב שבאמצעות הוספת דברים או הפחתת דברים אז אני לא אעביר את החוק, אני בעזרת השם מתכוון להעביר את החוק.
משה גפני: אני מודה לכם על הדיון שהיה מאד מעניין ואני התגברתי על יצרי ואף אחד לא ראה שאני עצבני והכל בסדר ואני עובר לסעיף הבא.
מירי רגב: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת משנה לנושא הפריפריה, ועדת הכספים.
מירי רגב: הנושא היום בעצם הוא משבר החקלאות בפריפריה.
מירי רגב: זה נושא רחב, נושא שלא נצליח לעסוק בו היום בכל המאפיינים שלו, אבל זו ירית פתיחה לסדרת דיונים שנעשה בנושא החקלאות, משבר החקלאות בפריפריה, כפי שהתעסקנו במשבר הדיור בפריפריה.
מירי רגב: נמצאים כאן נציגים שונים שתיכף יציגו את עצמם לטובת הפרוטוקול.
מירי רגב: מנהל ועדת הכספים – טמיר.
מירי רגב: מנהלת ועדת המשנה – ליאת.
מירי רגב: נציגים שונים שהגיעו לכאן ויציגו את עצמם.
מירי רגב: הנושא שהיום אנחנו נדבר עליו הוא כל מה שקשור למסים וההיטלים המושתתים על החקלאים.
מירי רגב: הנושא השני שנדבר עליו זה עלות המעסיק החקלאי בגין אחזקת עובד זר.
מירי רגב: הנושא השלישי זה יהיה מפתח לחקלאות, אם נספיק להגיע גם לנושא הזה.
מירי רגב: אני רוצה לפתוח עם הנושא הראשון של מיסוי ואגרות, אבל לפני כן להגיד כמה מילים.
מירי רגב: אנחנו מדברים בעצם על חקלאות ולי לפחות היו כמה הצעות לסדר שדיברנו עליהם גם בועדת הכספים במליאה, שבעצם הופכת את החקלאות לאט, לאט למין זן שהולך ונעלם.
מירי רגב: חקלאות ובעצם פרי ההדר ומוצרי החקלאות: הירקות והפירות הפכו להיות השגרירים של מדינת ישראל בעולם ושלא נדבר על זה שכשיש תוצרת חקלאית וטרייה וזולה, אז כל בית במדינת ישראל יכול בעצם לקבל אליו את החקלאות, את כל מוצרי החקלאות, אם זה פירות, אם זה ירקות, בצורה טרייה ובצורה זולה.
מירי רגב: נוצר מצב שגם בגלל משבר המים, שאני עוד לא רואה שהוא קיים, אבל נדבר עליו בהזדמנות אחרת.
מירי רגב: גם בגלל סוגית פתיחת השמים לעובדים הזרים, כמות העובדים הזרים בחקלאות, בסיעוד ובבניה.
מירי רגב: אנחנו יודעים שדווקא שלושת התחומים האלה אין לנו היצע של אנשים ישראלים, ידיים עובדות ישראליות.
מירי רגב: גם כשאני הייתי דוברת צה"ל ניסינו לעשות מהלך מאד גדול כדי שחיילים יבואו לשלושת התחומים האלה והם לא רצו לבוא, לא הצלחנו להביא אותם ולא הצלחנו לשלב את זה כעבודה מועדפת ולא הצלחנו להביא בעצם גם חיילים משוחררים לא לחקלאות, לא לסיעוד ולא לבניה.
מירי רגב: אנחנו לא נדבר כרגע על הסיעוד והבניה.
מירי רגב: חלק ממחירי הדירה הגבוהים גם נובעים מזה של חוסר ומחסור בידיים עובדות.
מירי רגב: אנחנו נדבר על זה בהזדמנות אחרת.
מירי רגב: זה נושא שאני מתכוונת להמשיך ולעסוק בו עד שאנחנו נמצה את הנושא הזה על כל היבטיו.
מירי רגב: נושא החקלאות – כשיש מחסור על עובדים זרים זה בא לידי ביטוי שחקלאי מפסיד המון כסף, כי המון סחורה שלו הולכת בעצם לאיבוד.
מירי רגב: אין מי שיקטוף את הסחורה, אין מי שיטפל בסחורה.
מירי רגב: מבזבז הרבה מאד כסף ואז אנחנו גם פונים למקורות אחרים: פלשתינים ואחרים, שלא בטוח, קודם כל, שהסחורה שלו עוברת את כל הפיקוחים שאנחנו רוצים שהם יעברו ולא בטוח שאנחנו רוצים להביא לכזה הפסד לחקלאות שלנו.
מירי רגב: אנחנו מעמיסים על החקלאים כל מה שקשור למיסוי ואגרות ובעצם אנחנו הופכים את החקלאי למשהו, לתפקיד בלתי אפשרי במדינת ישראל.
מירי רגב: דווקא החקלאות, שזה שיא הציונות, הפרחת הנגב, הפרחת הגליל, מושבי המרכז, דווקא שם אנחנו פוגעים ואנחנו הופכים את החקלאות לאיזה שהוא תפקיד, או איזה שהוא זן של שריד שלא בטוח שעוד יישארו לנו בוודאי לא דור ממשיך שרואה איך ההורים שלו נאנקים תחת העבודה, תחת המיסוי ותחת אותן הגבלות שהמדינה מטילה על החקלאים.
מירי רגב: אנחנו נפתח עם הנושא של המיסוי.
מירי רגב: רק באמירה אחת, אני לא אקרא את כל מה שכתוב, את כל מה שה – OECD כתב בעניין מיסוי והיטלים המושתתים על החקלאות, אבל אני כן אפתח על השורה שהם כתבו:
מירי רגב: המסים וההיטלים בישראל גבוהים מאשר בכל מדינה אחרת ב – OECD הן במונחים יחסיים והן במונחים מוחלטים.
מירי רגב: זאת אומרת, מדינת ישראל היא מדינה יחידה הגובה מס מעסיקים על העסקת עובדים זרים.
מירי רגב: נשאלת השאלה אם יש כאן מישהו שהקופון הזה מגיע אליו, או שמשרד האוצר מבין שיש כאן איזה שהיא "פרה חולבת" בנוסף לאזרחי המדינה, גם בדמות החקלאים.
מירי רגב: אני הייתי רוצה שאת נושא שכר הדיור והמיסוי והאגרות יציג נציג מגדלי הירקות דווקא.
מירי רגב: אלי.
מירי רגב: אני רוצה שאתה תפתח.
מירי רגב: לאחר מכן אברהם.
מירי רגב: לאחר מכן יהיו נציגים, איציק מלכה, אם תרצה.
מירי רגב: נתחיל קודם כל עם הארגונים השונים שיציגו את הבעיות.
מירי רגב: לאחר מכן כמובן נתייחס לעמדות המשרדים ונראה איך אנחנו מתקדמים.
מירי רגב: אלי בבקשה.
אליהו כהן מוגרבי: אני רוצה להתחיל בנושא המס מעסיקים, לתת תמונת מצב שהיא נכונה להיום, מה קורה במס הזה.
אליהו כהן מוגרבי: המס הזה מושת על החקלאים משנת 2003.
אליהו כהן מוגרבי: המס הזה בא בזמנו כשהאבטלה בארץ היתה קצת גבוהה ורצו לעודד העסקת ישראלים בחקלאות ואמרו: בואו נטיל מס על החקלאים על מנת להקשות עליהם בעניין הזה.
אליהו כהן מוגרבי: מסתבר שלא הדבר הנכון היום והמגדלים הישראלים, או החקלאים הישראלים משלמים סדר גודל של 130 עד 140 מיליון שקל לקופת האוצר, לקופת המדינה, לנושא מס המעסיקים.
אליהו כהן מוגרבי: המס הזה זה תשלום מראש לפני שהחקלאי מרוויח ולו שקל אחד.
אליהו כהן מוגרבי: הוא משלם מס של 10 אחוז על כל אגורה שהוא נותן על העובד הזר שלו.
אליהו כהן מוגרבי: אם אני משלם 5,000 שקל שכר לעובד זר, אני משלם לו עוד 10 אחוז, שזה סדר גודל של עוד 500 שקל לחודש וקחו בחשבון שהמשקים היום במצב לא הכי טוב בעולם בנושא הזה והמס הזה לדעתנו מס מיותר, שולי לחלוטין מבחינתנו, כחקלאים אנחנו משלמים את זה בדם, ביזע ובדמעות.
אליהו כהן מוגרבי: אני מוכן להראות לכם תלוש שכר של עובד זר היום, קיבלתי אותו השבוע ממנהל חשבונות, סדר גודל של 7,000 שקל עולה שכר לעובד זר אם אתה משלם לו על פי החוק ועל פי כל הנהלים המקובלים במדינת ישראל, שזה אומר: שכר מינימום, שעות נוספות, שעות נוספות לפי 150 אחוז, וכל מה שכרוך בעניין הזה, זה מס שפשוט מכביד ומקשה מאד מאד על החקלאים.
אליהו כהן מוגרבי: מלבד הדברים האחרים שאני שם אותם בצד בנושא של המס מעסיקים.
אליהו כהן מוגרבי: נושא שני - - -
מירי רגב: רגע, לא, אנחנו נלך נושא נושא.
אליהו כהן מוגרבי: או.
אליהו כהן מוגרבי: קיי.
אליהו כהן מוגרבי: אז נגמור נושא - - -
קריאה: אלי, תחזור, כמה שילמנו עד עכשיו מס מעסיקים?
אליהו כהן מוגרבי: 130 מיליון שקל בשנה.
קריאה: האוצר קבע.
אליהו כהן מוגרבי: תכפיל כפול 8 שנים, 9 שנים.
מירי רגב: אתם לוקחים 10 אחוז.
אליהו כהן מוגרבי: משלמים 10 אחוז.
מירי רגב: 10 אחוז על כל ראש?
אליהו כהן מוגרבי: לחודש.
אליהו כהן מוגרבי: 10 אחוז מהברוטו של העובד.
אליהו כהן מוגרבי: נתתי דוגמה: אם העובד מקבל 5,000 שקל, אתה משלם לו 500 שקל מס מעסיקים.
מירי רגב: אני רוצה התייחסויות נוספות.
מירי רגב: מי מתכוון לענות לי פה על העניין של מס מעסיקים?
יצחק כהן: אני רוצה להוסיף, כל הנושא של המס, למעשה, כפי שאמר מוגרבי, בשנת 2003 היתה החלטה שאמרה, בגדול, הטלת מסים ואגרות על מעסיקי עובדים זרים על מנת שלא יהיה כדאי להם להעסיק את העובדים ובכך ליצור מקומות עבודה למובטלים.
יצחק כהן: האבטלה ירדה סביב 5 אחוז.
יצחק כהן: אנחנו לא במגרש הזה.
יצחק כהן: אנחנו לא משפיעים במשחק הזה ולכן המס הוא מיותר.
יצחק כהן: עכשיו, נהפוך הוא, גם כשממשלת ישראל הגיעה להחלטה שיש צורך בעובדים זרים, לו היתה אומרת שאין צורך בעובדים זרים, אז "על הכיפאק" אז אנחנו החלטנו להביא עובדים, איך אומרים?
יצחק כהן: מתמחים, נשלם להם את ה – 12,000 שקל לחודש, אז נביא מתמחים.
יצחק כהן: אבל המדינה היא מודעת שהיא לא יכולה בלי עובדים זרים.
יצחק כהן: כל עוד שהיא מודעת אז אין צורך בענישה הזאת.
יצחק כהן: דרך אגב, גם באגרות יש פה ענישה, ולמה?
יצחק כהן: אם ניקח את הסיעוד, בסיעוד משלמים אגרה 350 ש"ח למי שמצבו טוב.
יצחק כהן: מי שמצבו פחות טוב משלם 175 ש"ח.
יצחק כהן: זאת אומרת, ה – 1,850 שאנחנו משלמים, פלוס מינוס, זה פנים ותמ"ת – תעשייה, מסחר ותעסוקה - אז זאת אומרת שיש בזה גם ענישה.
יצחק כהן: כי עובדה, אני מניח שה – 350 זאת העלות הריאלית שעולה למדינה, אז למה לוקחים 1,850?
יצחק כהן: זה בנושא המס.
מירי רגב: עוד מישהו לגבי המס?
מירי רגב: חיים, אתה רוצה להגיד משהו לגבי המס?
חיים חדד: אני רק אוסיף שלא נאמר שברגע שנחתם עם הממשלה מבנה פוחת לעובדים זרים, שזה בטח יהיה הנושא הבא שידברו עליו, שגם אליו אנחנו לא מסכימים כמובן, אנחנו לא רואים את התכלית, מעבר למה שנאמר, ה – OECD וכל הדברים האחרים, אין תכלית למס הזה ברגע שיש הפחתה כל שנה.
חיים חדד: זאת אומרת, אם הממשלה קיבלה החלטה שבתוך 4 שנים היא רוצה להגיע ל – 18,900 עובדים אז יתכבדו ויבטלו את המס הזה, אבל את אמרת את זה הכי טוב, אני חושב: קחו את הנייר הזה לטיארה.
חיים חדד: את הנייר של משרד החקלאות, של חטיבת המחקר.
חיים חדד: אגב, אני רואה בזה מחקר מאד רציני ואני חושב שאנשים שעובדים בחטיבה הזאת הם אנשים מאד רציניים, אני מכיר אותם באופן אישי.
חיים חדד: עשו, פשוט משרד האוצר עשה צחוק.
חיים חדד: אני לא בטוח שהם קראו את הדו"ח.
חיים חדד: אני באחת הישיבות של ועדת עובדים זרים קראתי להם פה חלק מהדו"ח.
מעין נשר: יש לי את זה פה, דרך אגב.
חיים חדד: קראת?
מעין נשר: קראתי אותו לא פעם ולא פעמיים.
מירי רגב: שניה.
מירי רגב: תיכף משרד האוצר יתייחס לעניין הזה.
מירי רגב: אתה רוצה להגיד משהו, איציק, בעניין של המס?
יצחק כהן: מה שאני רוצה להגיד, בתור חקלאי, עובד אדמה, אנחנו רואים שהחקלאים בשנים האחרונות מתקשים לנהל את המשקים שלהם.
יצחק כהן: מעומס של הרווחיות, יש ירידת רווחיות כתוצאה מתשומות מאד כבדות ותחרות כלל עולמית.
יצחק כהן: אם אנחנו שולחים את הפרחים לחו"ל אנחנו מתחרים עם עוד ארצות כמו אפריקה ושמה אין מיסוי ואין היטלים ואנחנו פה קורסים ולא יכולים להמשיך לנהל את המשקים ואנחנו חושבים שבאחד הימים פשוט החקלאות הזאת תלך ותיגמר ואני חושב שהציבור עדיין לא מאמין, אבל הבנים שלי שעובדים איתי אומרים לי כבר: אולי לא כדאי להמשיך יותר.
יצחק כהן: אני חושב שאתם צריכים לקחת את הדברים האלה ברצינות.
מירי רגב: אני מבקשת לשמוע מהאוצר התייחסות מה זה המס הזה?
מירי רגב: על מה הוא מושתת?
מירי רגב: לאן המס הזה הולך?
מירי רגב: מה זה המס הזה?
מירי רגב: למה צריך לשלם מס על עובד זר כשהמדינה מאשרת את המכסה?
מעין נשר: קודם כל אני מעין נשר, רפרנטית חקלאות.
מעין נשר: תחום ההתמחות שלי הוא חקלאות ולא עובדים זרים.
מעין נשר: הדיון עסק בקשיי החקלאות בפריפריה ולא הובהר שהדיון הולך להתמקד המס המעסיקים, אז אני הגעתי ואני אתן - - -
מירי רגב: קיבלתם מייל מפורט.
מירי רגב: זה עוד תשובה, קיבלתם מייל מפורט.
מירי רגב: המשבר בפריפריה של החקלאות הוא נובע ממשהו.
מירי רגב: הוא נובע ממספר דברים, ביניהם זה המיסוי.
מעין נשר: אני עשיתי את ההכנה הנדרשת, אבל צריך להבהיר שדיונים כאלה מתרחשים, אני הבנתי ממנו, לא פעם אחת ולא פעמיים בועדת עובדים זרים, ששמה החבר'ה מכירים יותר טוב את החומר, וגם מכירים את הטיעונים שמביאים פה החקלאים ואולי את שומעת פעם ראשונה - - -
מירי רגב: אני לא שומעת.
מעין נשר: יש ועדה בכנסת שמתמחה בזה ומכירה.
מעין נשר: אבל אני אגיד בכל זאת, כי אני באתי לייצג את העמדה, אבל רציתי רק לציין שזה לא התחום.
מעין נשר: הרעיון של מס מעסיקים הוא לא נובע רק מזה שמקצים עובדים זרים לחקלאות וצריך לקחת מס מהחקלאים.
מעין נשר: המדיניות של הממשלה בנוגע לעובדים זרים היא שעובד זר הוא גורם שיהיה תמיד יותר יעיל ויותר זול מעובד ישראלי, גם אם מכריחים את המעסיקים לשלם לו שכר מינימום.
מעין נשר: עובד זר אין לו פה משפחה, הוא לא צריך ללכת לקחת את הילד מהגן, או שיש חג אז הוא לא מגיע.
מעין נשר: הוא בא לעבוד והוא מוכן לעבוד גם 12 ו – 16 שעות ביום.
מעין נשר: ברגע שיש מצב כזה שיש עובד שהוא כל כך יותר טוב ויותר יעיל לעומת העובד הישראלי, אין לי סיבה, כמעסיק, לבוא ולקחת את העובד הישראלי.
מעין נשר: הממשלה קבעה מדיניות שהיא רוצה לעודד תעסוקת ישראלים.
איתן אשורי: גם אם העובד הישראלי הכי קרוב נמצא במרחק של ?
מעין נשר: גם על זה יש לי מה - - -
איתן אשורי: אם הוא רוצה לבוא לעבוד בכלל.
מעין נשר: אני אתייחס לזה.
מעין נשר: הממשלה קבעה מדניות שהיא רוצה להפחית פה את מספר העובדים הזרים ולעודד תעסוקת ישראלים לא רק מתוך זה שיה אחוזי אבטלה גבוהים, כי אין, תודה לאל.
מירי רגב: אין אבטלה, הכל מצויין.
מירי רגב: יש שכבות חלשות, הכל בסדר.
מירי רגב: בואו לא ניכנס לויכוח הזה, יש לי הרבה מה להגיד.
מירי רגב: תתעסקי עם מס מעסיקים ותגידי לי איך עודדתם ישראלים לעבוד בחקלאות?
מירי רגב: בואי תגידי לי כמה ישראלים עבדו בחקלאות בשנתיים האחרונות והאם במקום זה ברזאני היה צריך להביא פחות עובדים זרים לחקלאות?
מירי רגב: תיכף הוא ישלים את התמונה.
מירי רגב: אני מבקשת לשמוע ממך תשובות ברורות.
מירי רגב: אל תספרי לי סיפורים.
מירי רגב: כולנו מכירים את מה זה העובדים הזרים, עשינו על זה מספיק דיונים.
מירי רגב: אני שאלתי אותך שאלה ברורה: מה זה המס הזה?
מירי רגב: כמה מס לוקחים?
מירי רגב: ולאן המס הולך?
מעין נשר: אני מנסה ואת לא נותנת לי לדבר.
מירי רגב: אני נותנת לך לדבר, רק התחלת לדבר על חגים ועל ילדים, וכבר חשבתי עוד מעט שנבנה להם בתים שלמים במחיר למשתכן.
מירי רגב: כן?
מעין נשר: אני הסברתי למה עובד זר הוא יותר יעיל מעובד ישראלי, לא דיברתי על חגים.
מעין נשר: עכשיו, מה שעמד בבסיס להחלטה היה באמת עידוד התעסוקה ולא מתוך רצון, בהכרח, להוריד את אחוזי האבטלה, בגלל שכן, עכשיו אבטלה נמוכה, יכול להיות שהיא תעלה בגלל כל מיני גורמים אחרים, אבל מדינת ישראל גם סובלת משיעור השתתפות נמוך.
מעין נשר: אנחנו רוצים לעודד הרבה מאד אוכלוסיות שהם לא עובדות לצאת לעבודה.
מעין נשר: אנחנו כן גם יש לנו מספיק עדויות לזה שיש הרבה מאד שכבות פה באוכלוסייה שרוצות לעבוד, וגם רוצות לעבוד בחקלאות.
מעין נשר: אני מפנה אתכם לדברים של ארגון מען שאתם בטח מכירים.
מעין נשר: מאות ישראליות רוצות לעבוד בחקלאות.
מעין נשר: זאת אומרת שזה לא שאין.
מעין נשר: זאת אומרת, נורא קל לבוא ולהגיד: אף אחד לא רוצה לבוא לעבוד בחקלאות.
איתן אשורי: תסלחי לי, אני עבדתי עם מען, היה לי פועלים ממען.
איתן אשורי: כולם בלי קבלות, בלי חשבוניות.
איתן אשורי: זה לא עובדים.
איתן אשורי: אחרי 4 שעות בורחים מהעבודה.
איתן אשורי: עוזבים את הקטיף, את המכונת מיון, את הכל עוזבים, בורחים.
מעין נשר: או.
מעין נשר: קיי.
מעין נשר: אז אני - - -
איתן אשורי: ערבים ...
איתן אשורי: ערבים במדינת ישראל ...
איתן אשורי: תאילנדים.
מעין נשר: אני לא יודעת מה עם העובדים שלך, אבל אני מסכימה איתך שהגיוני שהם היו פחות יעילים מהתאילנדי שגם עובד 16 שעות.
מעין נשר: אז כדי לתת איזה שהיא השוואה - - -
איתן אשורי: עובד 16 שעות, מקבל בהתאם.
איתן אשורי: הוא מקבל בהתאם.
איתן אשורי: מקבל שעות נוספות.
חיים חבלין: הוא עובד גם בשבתות, כדאי - - -
מעין נשר: לתת למעסיק את האפשרות לעשות את ההחלטה היותר נכונה בין עובד זר לעובד ישראלי, אז המדינה מוסיפה פה איזה שהיא עלות לעובד הזה ואומרת:
מעין נשר: אנחנו ניקח איזה שהוא מס על העובד הזר.
מעין נשר: עכשיו בעקרון המס הזה, זאת אומרת, יש מתווה קיצוץ והביקוש לעובדים זרים - - -
מירי רגב: כמה הכנסה למדינה זה בשנה?
איתן אשורי: 140 מיליון.
איתן אשורי: לאן זה הלך?
איתן אשורי: לפנסיה שלי זה הלך?
מעין נשר: בהסתמך על הנתונים - - -
מירי רגב: לא, לא, לא, תסתמכי על הנתונים שלך.
מירי רגב: את לא באת להסתמך על הנתונים שלהם.
מירי רגב: את אשת מקצוע, אני מבינה, תגידי לי כמה.
מעין נשר: אני מאמינה ש – 130 מיליון זה מספר שהוא דומה למה שאני מכירה.
מעין נשר: אני מוכנה לחזור אליך בנושא הזה.
מעין נשר: עכשיו, הרעיון זה שתהיה איזה שהיא השוואה בין העובדים.
מעין נשר: עכשיו, אפשר לבוא ולהגיד, אז באה ואומרת: תגידי לי כמה עובדים זרים אנשים בחרו לא להעסיק בגלל הדבר הזה?
מעין נשר: אני יודעת שהנתונים אומרים שלא הרבה.
מעין נשר: אז יכול להיות שהתשובה דווקא צריכה להיות שצריך להעלות את המס מעסיקים, כי אם אנחנו - - -
מירי רגב: אז בכלל להרוג את החקלאות.
מעין נשר: אם נעלה את מס המעסיקים, אז יכול להיות - - -
מירי רגב: טוב, אנחנו לא מדברים ב – "יכול להיות".
מעין נשר: שבאמת יבחרו ויעשו יותר מאמצים כדי להביא עובדים ישראלים.
מעין נשר: זה שבפועל הדבר הזה לא תמיד גורם לאנשים להעדיף אחד על אחר זה בהכרח אומר - - -
מירי רגב: אין לו את מי להעדיף! אתם חיים בבועה אנשי האוצר.
מירי רגב: אתם חיים בבועה.
מירי רגב: אין לו את מי להעדיף.
מירי רגב: טוב, קיבלתי את תשובתך.
מירי רגב: הבנתי בנושא המיסוי: עידוד תעסוקה ישראלית בחקלאות.
מירי רגב: הבנתי את זה.
מירי רגב: תשובה מצוינת של האוצר.
מירי רגב: אני מבקשת לשמוע מה עמדת משרד החקלאות בעניין הזה?
יהודית כרמי: לגבי עידוד תעסוקת ישראלים – יש לנו מענק למי שמעסיק ישראלים.
יהודית כרמי: זה כבר קיים שנתיים.
יהודית כרמי: היו כמה בעיות עם הנוהל מבחינת מיסוי.
יהודית כרמי: אני לא אחראית על הנושא הזה, אבל מה שאני יודעת כן יש, אני רואה שכן מגיעים טפסים, כן נקלטים אנשים.
יהודית כרמי: גם חייל משוחרר שבא ועובד בחקלאות מקבל גם את המענק של המשרד וגם מקבל את המענק שחרור.
מירי רגב: אני שואלת אותך כאחת שאחראית על תחום העובדים הזרים.
מירי רגב: את רואה שיש ירידה בביקוש של עובדים זרים בעקבות העידוד?
מירי רגב: יש עליה במצב של ידיים עובדות ישראליות בחקלאות?
יהודית כרמי: אני לא יודעת כמה עובדים ישראלים עובדים בחקלאות.
יהודית כרמי: שלחתי עכשיו שאילתה למנהלת שלי, אולי היא יודעת את המספק המדויק.
יהודית כרמי: אין ירידה בביקוש לעובדים זרים.
יהודית כרמי: הביקוש נשאר 42,000.
יהודית כרמי: עכשיו עשינו מפקד חדש.
יהודית כרמי: אותה כמות שהיתה לפני שנתיים ולפני 4 שנים.
יהודית כרמי: אין איזה שהיא ירידה.
מעין נשר: רק להוסיף לעניין המעסיקים, לעניין של תעסוקת ישראלים, כי אני דווקא אני כן עובדת עם משרד החקלאות על התכנית ועל המענקים למעסיקים ישראלים שיביאן עובדים חדשים.
מעין נשר: בשנה הראשונה שהנוהל יצא היתה כמות מסוימת של מעסיקים ישראלים שקיבלו את המענק ובחרו להביא עובדים חדשים.
מעין נשר: שנה אחריה כבר עלה מספר המעסיקים שקיבלו מענק לפי הנוהל, פי 4.
מעין נשר: השנה אנחנו מתכננים לתת תמריצים יותר גבוהים ולהעלות את השכר לראש שמקבל מעסיק שמביא עובד ישראלי חדש ואנחנו מאמינים שהתכנית הזאת יש לה פוטנציאל ואנחנו גם מעברים בזה את שירות התעסוקה.
מעין נשר: אנחנו יצאנו לדרך עם הרבה מאד מוטיבציה, וגם הצלחה משנה שענבה, יחסית למש היה קודם.
מעין נשר: באמת יש הרבה עדויות לזה שיש ישראלים שרוצים לעבוד.
מעין נשר: אנחנו עובדים על לתת את המענקים למעסיקים שיביאו אותם ולחבר אותם לחקלאים שמוכנים להעסיק.
מירי רגב: שקט שיהיה פה רגע.
מירי רגב: תאמינו לי, זה לא ייגמר בדיון הזה.
מירי רגב: זה יגיע עד, אם אני אצטרך את מבקר המדינה.
מירי רגב: אנחנו נגיע למצב של שקיפות מלאה בנתונים האלה.
מירי רגב: אנחנו לא נשלם על עגבנייה 30 שקלים.
מירי רגב: אולי את יכולה.
מירי רגב: אנחנו לא נגיע למצב הזה.
מירי רגב: אם אין פה מדיניות מוסדרת של התייחסות לנושא של חקלאות ובניה, בגלל שמישהו כאן עובד בצורה כזו או אחרת עם עובדים זרים, אני רוצה לדעת את זה.
מירי רגב: אם יש עידוד של הישראלים, אני רוצה לראות מספרים.
מירי רגב: במושב הבא יהיה פה מספרים: כמה בשנה האחרונה עובדים ישראלים נכנסו לעבודה בחקלאות?
מירי רגב: איפה?
מירי רגב: על פי משקים ומקומות.
מירי רגב: גמרנו עם: "אני הבנתי" ו – "נראה לי" ו – "פי 4".
מירי רגב: פי 4 ממה?
מירי רגב: ממינוס 4?
מירי רגב: ממינוס 10?
מירי רגב: ממינוס 20 או מפלוס 20?
מירי רגב: אני רוצה בבקשה לשמוע את עמדתך, ברזאני, בעניין הזה: א' – מה אתה חושב על המיסוי, כאחד שהוא כבר מוקד ידע וניסיון בכל מה שקשור לעובדים זרים בכל התחומים.
מירי רגב: אנחנו נוגעים היום רק בנושא - - -
יהודית כרמי: עוד לא הצגתי את מס מעסיקים, את העמדה של משרד החקלאות.
יהודית כרמי: אנחנו המלצנו לבטל אותו וזה נידון בועדת קדמי.
מירי רגב: ומה קרה עם זה?
יהודית כרמי: זה עדיין נידון.
יהודית כרמי: זה עדיין בדיונים בועדה.
יהודית כרמי: הועדה מתכנסת.
יהודית כרמי: רשמנו מסמך מפורט ואכן עמדת המשרד היא שהיות ויש ...
יהודית כרמי: הפחתה יורד, אז אנחנו לא רואים את הסיבה למה באמת להטיל את המס.
מירי רגב: אז מי זה בועדת קדמי?
מירי רגב: מתי הם מתכוונים לקבל החלטה על זה?
יהודית כרמי: אני יכולה לספק לך תשובה עוד כמה דקות.
אברהם מיכאלי: מנכ"ל משרד החקלאות חבר בה.
יהודית כרמי: הוא חבר בה, אני לא יודעת מתי היא תתכנס - - -
מירי רגב: כן, בסדר, אבל ועדות זה פתרון נהדר כדי למסמס דברים.
מירי רגב: השאלה פה אם הועדה הזאת, מה המנדט של הועדה?
אהרן ברזאני: אני לא חושב שהועדה ממסמסת מכיוון שבאמת הקימו את הועדה לצורך מתן מענה ראוי לנושא הזה.
אהרן ברזאני: ידוע שישנה בעיה, שחקלאים כל הזמן בעצם מעלים את הסוגיה הזאת.
אהרן ברזאני: יש התייחסות.
אהרן ברזאני: כמובן שבאותה מסגרת ימצאו פתרון לדבר.
מירי רגב: אני שואלת אותך: מי הקים את הועדה הזאת?
מעין נשר: זה מינוי של שר התמ"ת ושר האוצר.
מעין נשר: ועדת קדמי יושבת כבר כמה חודשים, מאז בעצם שהתחילה המחאה החברתית ודנה בכשלים ופתרונות - - -
אהרן ברזאני: להוזיל את עלות המוצר גם.
מעין נשר: לשוק המזון באופן כללי.
מעין נשר: יש לה ועדת משנה לעניין החלב, ועדת משנה לעניין מיסוי.
מירי רגב: ועדת משנה לעניין מיסוי בחקלאות?
מירי רגב: מיסוי בכלל?
מעין נשר: לענייני מזון.
מירי רגב: תיכף אנחנו נזמין גם אותו לדיון הבא.
מירי רגב: נזמין.
מירי רגב: אז אתם המלצתם בעצם לבטל את מס המעסיקים?
מירי רגב: ברזאני, מה יש לך להגיד בנושא הזה של מס מעסיקים?
מירי רגב: ובכלל ההשתלבות של, האם אתה נדרש להביא פחות עובדים זרים בעקבות השתלבות של יותר ידיים עובדות ישראליות בחקלאות?
אהרן ברזאני: אני כרשות מבצעת דואג להכניס את העובדים הזרים בהתאם להחלטת הממשלה, וזה מה שאנחנו עושים.
אהרן ברזאני: בשנה האחרונה, למשל, הכנסנו לפה 7,500 עובדים, דבר שלא היה בעבר.
אהרן ברזאני: כלומר, פתחנו את כל הנושא הזה של מגבלות שונות.
אהרן ברזאני: מאז שנתיים אנחנו משחררים בירוקרטיה גדולה שהיתה, והיתה בירוקרטיה.
אהרן ברזאני: יעידו פה אנשים גם שהיום זה לא מה שהיה בעבר.
אהרן ברזאני: מבחינתנו אנחנו הולכים קדימה לקראת החקלאים בכל מה שאפשר.
אהרן ברזאני: כל מקום שזה נהלים – תיקנו את הנהלים ובשנה האחרונה - - -
מירי רגב: נהלים, אתה אומר, כמות מכסות?
אהרן ברזאני: מכסה - - -
קריאה: מכסה זה החלטת ממשלה.
אהרן ברזאני: כן, אבל גם אחרי החלטת ממשלה צריך לבצע ולהביא את העובדים וזה מה שאנחנו עושים.
אברהם מיכאלי: אתם רק מקשים עלינו.
אהרן ברזאני: בשנה האחרונה – 7,500 עובדים הגיעו לארץ.
אהרן ברזאני: זה מספרים שלא היו בעבר.
מירי רגב: מה אתה אומר על מיסוי העובדים הזרים?
אברהם מיכאלי: תגיד את דעתך.
אברהם מיכאלי: מה יש?
אברהם מיכאלי: פעם אחת תגיד.
קריאה: פעם אחת תהיה לטובתנו.
אהרן ברזאני: יש גם את הנושא של הדיור - - -
מירי רגב: אחר כך נגיע לזה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להגיד משהו.
מירי רגב: לנושא המיסוי?
מירי רגב: כי אני רוצה לסכם את המיסוי.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לתת לך כיוון.
מירי רגב: לגבי המיסוי?
אברהם מיכאלי: גם בנושא המיסוי.
אברהם מיכאלי: תיראי, אני רוצה שתדעו החקלאות הגיל הממוצע שלו עומד על 62.
אברהם מיכאלי: אין דור המשך לחקלאות.
אברהם מיכאלי: למה אני מספר לך את זה?
אברהם מיכאלי: כי את בדיוק נמצאת, זאת האג'נדה שלך.
אברהם מיכאלי: עכשיו, למה אני מספר לך?
אברהם מיכאלי: תיראי, לחקלאות ברגע שאין דור המשך והגיל שלנו 62, למעשה הבעיה הופכת להיות לא שלנו אלא של ממשלת ישראל ואני אסביר גם למה.
אברהם מיכאלי: לכל עסק טוב, אף אחד לא רוצה להמשיך בו.
אברהם מיכאלי: אם זה לעבוד בחנות, או עסק בהשכרת רכבים, כל עסק טוב הילדים בורחים.
אברהם מיכאלי: אנחנו הילדים שלנו מתעוררים רואים אותנו מתענים עם העובדים, רואים מתענים עם הבירוקרטיה, זה הכל סיפורים.
אברהם מיכאלי: הם הולכים עוד להקשות עלינו עם הנושא של שינוי שיטת הבאת העובדים הזרים ששמה אנחנו גם נמשיך ונשלם תוספות נוספות, אז הילדים שלנו לא רוצים להיות בחקלאות.
אברהם מיכאלי: עכשיו, מעבר לעניין הביטחוני שבמדינת ישראל מי שמחזיק את האדמות ומה שארנון סופר דיבר וכתב ואמר, אני לא הולך לחזור על הדברים שלו, אבל בהיבט הביטחוני אנחנו מאד חשובים.
אברהם מיכאלי: בהיבט הדמוגרפי אנחנו מאד חשובים.
אברהם מיכאלי: איפה אנחנו יותר חשובים?
אברהם מיכאלי: היתה מחאה חברתית.
אברהם מיכאלי: המחאה החברתית היא דיברה על יוקר המחיה.
אברהם מיכאלי: אנחנו בעוד 10 שנים, זה פלוס מינוס מה שאני רואה, אין חקלאות או שעברו למספר גורמים גדולים שהם יכתיבו את השוק.
אברהם מיכאלי: אז מה שיעלה לנו הירקות והפירות, עם כל הכבוד לתיאוריות שלכם המרחיקות לכת, יש לכם רק בעיה אחת: אתם לא רואים את המציאות.
אברהם מיכאלי: אתם תלושים מהמציאות טוטאלית.
אברהם מיכאלי: בעוד 10 שנים הירקות והפירות לא יעלו 30 שקל, יעלו 60 ו – 70 שקל לקילוגרם, כי לא יהיה פה מי שייצר אותם.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להגיד לך, 90 אחוז מהחקלאים הם מרגישים שהם אפילו יותר גרועים מאשר אנחנו מתייחסים לפלשתינאים.
אברהם מיכאלי: אנחנו מרגישים נרדפים במדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: זאת בדיוק ההרגשה שלנו.
אברהם מיכאלי: לכן אני חושב שהבעיה כבר הפכה להיות שלכם, לא שלנו.
אברהם מיכאלי: אתם צריכים לדאוג שהחקלאות תחזור למה שהיתה.
אברהם מיכאלי: להסיר את הבירוקרטיה, לתת עובדים.
אברהם מיכאלי: זאת הדרך היחידה.
אברהם מיכאלי: את יודעת מה, מירי?
אברהם מיכאלי: מיום ליום הם הולכים ומקשים והכל זה סיפורים.
אברהם מיכאלי: לא עשיתם כלום, ברזאני.
מירי רגב: לגבי נושא המיסוי – אני קודם כל שמחה שמשרד החקלאות בא בהמלצה לבטל את המיסוי.
מירי רגב: בכל זאת בסוף לא יודעת מה יישאר ממשרד החקלאות אם לא תהיה לנו חקלאות.
מירי רגב: אולי צריך לייבא שר מחו"ל כדי שייבא לנו את המוצרים מחו"ל.
מירי רגב: אני חושבת שהמשרד שהיה צריך לעמוד פה על רגליים אחוריות ולהפוך שולחנות ולהגן על החקלאות זה משרד החקלאות, ולא לקבל את כל דברי כולם כדברי אלוהים חיים, אלא לבוא ולהגיד: חקלאות במדינת ישראל צריכה להיות חיה, בועטת, נושמת, צומחת ופורחת, כי זה בסוף התפקיד שלכם, בדיוק כמו ששר הביטחון - - -
איתן אשורי: אם זה היה חשוב לה, השרה היתה כאן עכשיו.
מירי רגב: בדיוק כמו ששר הביטחון אחראי על נושא הביטחון וכל אחד אחראי על הנושאים שהוא אחראי עליהם.
מירי רגב: בנושא מס מעסיקים לבטל.
אברהם מיכאלי: מירי, דרך אגב, מה שהמשרד, היא אמרה, ממליץ לבטל את ה – 10 אחוז, אבל הוא ממליץ על דבר יותר גרוע, שאנחנו נשלם 500 שקל לעידוד העובד הזר לעזוב את הארץ.
יהודית כרמי: לטובתכם.
יהודית כרמי: זה לטובתכם.
אברהם מיכאלי: תקשיבי, דקה אחת, אתם לא מבינים את החוק.
אברהם מיכאלי: אין לכם שום מושג.
אברהם מיכאלי: אין לכם שום יידע ואני אסביר גם למה.
מירי רגב: תיכף, שניה.