GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת מימון: ההודעה תכלול את סדר-היום, ההחלטות המוצעות וכן הסדרים לעניין הצבעה בכתב, לפי הוראות סימן ז'.
ענת מימון: ד.
ענת מימון: שר האוצר רשאי, לפי הצעת הרשות ולאחר התייעצות עמה, לקבוע הוראות לעניין סעיף זה, לרבות בדבר אופן פירוט של הנושאים.
ענת מימון: גם פה יש שינוי מהנוסח הכחול לגבי דרך הפרסום.
אוריה שילוני: חוק החברות ותקנות החברות קובעים חובה של מסירת הודעה פיזית פרק זמן מסוים לפני האסיפה, פרסום בעיתונים.
אוריה שילוני: אנחנו, שוב – מעבר לתפישת עולם של אינטרנט, של דיווחים במגנ"א, שפתוחים לכול.
אוריה שילוני: אנחנו לא רוצים לחייב את הנאמנים לפרסם בעיתון את הדברים האלה, כי אנחנו יודעים שהמגנ"א הוא כלי שמספיק מוכיח את עצמו – זו מערכת אינטרנטית, שבה מחזיקים מקבלים את כל הדיווחים, מערכת גילוי נאות אלקטרונית, ולכן אנחנו מסתפקים בזה, ולא רוצים להשית את העלויות שכרוכות בפרסום בעיתונים של הדברים האלה.
אוריה שילוני: גם בהקשר של חברות אנחנו עשינו חשיבה כזו, אבל טרם נתקבלה.
דן אבנון: בסעיף קטן (ב) אולי כדאי להכניס בסוף - הסעיף הזה קובע את החובה לכלול את סדר-היום - להוסיף שזה לא בא לגרוע מהסעיף שדנו בו קודם, שמתיר לנו להעלות נושאים חדשים במהלך האסיפה.
ענת מימון: שלא נשכח לציין את זה.
יעל וייס: לא נכניס את זה עכשיו.
יעל וייס: אנחנו רושמים לעצמנו שצריך גם פה להתייחס, כשנסגור את הנוסח.
אוריה שילוני: סעיף קטן (א) יהיה בנוסח שאנחנו מציעים – ההודעה על אסיפת מחזיקים בתעודות התחייבות יפורסם לפי הוראות פרק ז'1, שזה הדיווח האלקטרוני.
אוריה שילוני: בזה אנחנו מסתפקים.
ענת מימון: סעיף 70.
ענת מימון: תקנות לעניין החלטות.
ענת מימון: שר האוצר, לפי הצעת הרשות ולאחר התייעצות עמה, רשאי לקבוע כי מקום שנוסח ההחלטות פורט בהזמנה או בהודעה, רשאית אסיפת המחזיקים לקבל החלטות השונות מנוסח ההחלטות שהיו על סדר-היום, וזאת בנושאים ולפי אמות מידה, כפי שייקבע.
ענת מימון: אתם רוצים את זה כהוראה חד-משמעית, נכון?
דן אבנון: הסייג שביקשנו - שזה יהיה כדי להגן על זכויות מחזיקי אגרות החוב, כלומר אי-אפשר להכניס סתם סעיף כי שכחנו או כי לא בא לנו, אבל אם זה כדי להגן על זכויות מחזיקי אגרות החוב, שיאפשר לנו.
יעל וייס: אני מבינה מה הם אומרים.
יעל וייס: אנחנו עדיין לא יודעים איך נעשה את זה - אם כן נראה בזה שתי אסיפות שונות או אסיפה אחת שנמשכת, אז ברגע שנסגור את המנגנון הרמטית, נתייחס גם לסעיף הזה.
ענת מימון: צריך לזכור שאנחנו עושים את ההסדר של ה- - - 71.
ענת מימון: הוכחת בעלות למניות בחברה ציבורית – הכותרת תהיה שונה.
ענת מימון: מחזיק בתעודת התחייבות המעוניין להצביע באסיפת מחזיקים זכאי לקבל בלא תנאי מאת חבר בורסה שבאמצעותו מוחזקת תעודת ההתחייבות, אישור המוכיח את בעלותו בתעודת ההתחייבות באופן שיקבע שר האוצר, בחוק זה אישור בעלות.
ענת מימון: שר האוצר, לפי הצעת הרשות ולאחר התייעצות עמה ובהסכמת שר המשפטים, רשאי לקבוע תנאים ונסיבות שבהם יידרש תשלום בעבור אישור הבעלות ואת גובה התשלום או התשלום המרבי.
אוריה שילוני: אנחנו משמיטים את הסכמת שר המשפטים, כי זו, כנראה, שארית מחוק החברות, וגם את המונח "בחוק זה אישור בעלות" – זה מונח שאיננו צריכים אותו בחוק בעלות ניירות ערך.
אוריה שילוני: מבחינת תוכן הסעיף, אנחנו משווים את מצבם של מחזיקי האג"ח למצבם של בעלי המניות, שהם יכולים להגיע לחבר הבורסה, שדרכו הם מחזיקים, ולקבל את האישור.
אוריה שילוני: האישור הזה נדרש להם היום כדי להגיע לאסיפות, כדי להצביע מהבית.
אוריה שילוני: היום המצב הוא שהפרוצדורה שלוקחת להם היא הרבה יותר ארוכה, בין היתר כי אין הסדרה של העניין הזה בחוק, - - - של הבורסה לתת את האישור, ולכן אנחנו פה עושים השוואה של ההסדרים הקיימים כיום.
אוריה שילוני: אנחנו מקווים שזה יקל את מצבם כיום, ובטח בעידן האינטרנט בהמשך - יוכלו לקבל את אישורי ההחזקה שלהם.
ענת מימון: בישיבה הראשונה דיברנו על ההגדרה של מחזיק, ואחת האפשרויות היא באמצעות חבר בורסה.
ענת מימון: אמרתם שתבדקו, אם גם החזקה עקיפה נכנסת לשם.
אוריה שילוני: אמרנו שהמחזיק יכול להיות מי שמחזיק דרך חבר בורסה, שההחזקה שלו רשומה בחברה לרישומים, או נרשם ישירות.
אוריה שילוני: הרישום הישיר- - -
יעל וייס: הכוונה היתה להחזקה יחד, אם אנחנו רוצים לראות - - שמחזיקים יחד.
יעל וייס: לזה את מתכוונת?
ענת מימון: לא, לגבי החזקה ישירה ועקיפה, היה שם משהו שדניאל אמרה.
ענת מימון: אבדוק את זה.
אוריה שילוני: פה אנחנו מתכוונים רק לאלה שמחזיקים דרך חברי בורסה – מי שנרשם ישירות במרשם המחזיקים, שזה בדרך כלל רישום היסטורי, והוא לא נרשם בחברה לרישומים, לא יוכל לקבל אישור בעלות מחבר הבורסה, שלא מכיר אותו.
דן אבנון: האם הכוונה היא שהצגת ההיתר זה תנאי להצבעה או זה גם תנאי להשתתפות?
דן אבנון: כי נכתב פה: מחזיק המעוניין להצביע, ולא: מחזיק שמעוניין להשתתף.
דן אבנון: במיוחד אם אנחנו עושים אסיפות בהתראה קצרה- - -
אוריה שילוני: זה השתתפות.
אוריה שילוני: השאלה, אם אני כותבת פה: השתתפות, זה לא יעשה רעש, אם הוראת חוק החברות אומרת להצביע, כי חוק החברות – זה סעיף שהעתקנו הרי – וכתוב: בעל מניה בחברה ציבורית המעוניין להצביע באסיפה הכללית.
דן אבנון: שם להצביע ולהשתתף זה נעשה באותו מעמד.
דן אבנון: אצלנו, אם אנחנו מזמנים אסיפה דחופה בהתראה של יום-יומיים, אנחנו לא מבקשים את האישורים האלה, אלא אומרים להם: תביאו תדפיס מהבנק – אפילו תדפיס שאדם מוציא מהבנק, שיראה לי בשורה הזאת, שכתוב שהוא מחזיק באגרת החוב הזאת, ואז הוא יכול להצביע – אנחנו לא רוצים להקשות עליהם.
דן אבנון: אם מישהו יזייף מסמך - אין לנו שליטה על זיוף.
דן אבנון: מבחינתי, כל הוכחת בעלות, גם פלט מחשבון הבנק שלו, היא מספיקה.
דן אבנון: פה זה רק אישור חבר בורסה.
ענת מימון: לא, הוא זכאי לקבל ולא חייב את זה כדי להצביע.
ענת מימון: לא כתוב שהוא חייב את האישור הזה.
יעל וייס: ההבנה שלנו, שצריך את האישור הזה גם כדי להשתתף וגם להיכנס לאסיפה.
ענת מימון: איפה זה כתוב?
נתי שילה: חייב להיות סדר כלשהו.
אוריה שילוני: בעיקרון, אנחנו לא מסדירים בשום מקום, איך אסיפה מתנהלת – מי נמצא בדלת ובודק, האם מותר לך להיכנס או לא, גם לגבי בעלי מניות וגם לגבי מחזיקים, אבל ברגע שהגדרנו מיהו מחזיק, שזה או זה שנרשם ישירות או זה שנרשם אצל חבר הבורסה, ותוסיפי על זה את ההוראה, שצריך לקבל את האישור מאת חבר הבורסה, חבר בורסה חייב לתת אותו במיידי, אנחנו רוצים להביא למצב הזה, שאנחנו לא חיים אתו בשלום היום, למרות שאנחנו מכירים את הפרקטיקה, שהאסיפות מתנהלות על בסיס אנשים שאנחנו לא בוודאות יודעים שבאותו רגע הם אלה שזכאים להשתתף או להצביע, וזה שמביאים אישור שהוא אפילו תדפיס בנק, זה מאפשר גמישות הרבה יותר גדולה בניהול האסיפות, אבל זה גם קצת מקשה על הוודאות, שאכן אלה האנשים שאנחנו יודעים שזכות קבלת ההחלטות היא שלהם, ולכן אנחנו מצד אחד, משווים את בעלי המניות, ואומרים: גש לחבר הבורסה וקח ממנו את האישור, וזה האישור שהחוק מסדיר, שמוכיח שאתה הבעלים של הנייר, ומצד שני, קיצרנו את לוחות הזמנים כדי שהם לא יצטרכו לחכות הרבה זמן.
אוריה שילוני: כפי שיעל אמרה, יחד עם דן נחשוב על פרוצדורה שהיא מקלה כמה שיותר כדי שתאפשר להם – אני יודעת שאנחנו הולכים לעולם שבו אפילו את אישור הבעלות הם יוכלו להדפיס באינטרנט, אבל אנחנו עדיין לא שם.
דן אבנון: אנחנו כנאמנים מוכנים לקחת את האחריות, שהוכחת הבעלות תהיה להנחת דעת הנאמן.
ענת מימון: הם לא אומרים שלא תהיה הוכחת בעלות בכלל.
יעל וייס: דן אומר: מבחינתי כנאמן, אני לא חייב אישור בעלות מחבר בורסה.
יעל וייס: היות שאנחנו כן עושים הסדרה כוללת של התחום, לנו זה נראה קצת רחוק מדי.
יעל וייס: מה שלי נראה סביר, ואני חושבת שזה עולה מלשון החוק, זה שלעניין ההשתתפות הנאמן יכול לקבוע הסדרים שלו, יכול לקבל תדפיס בנק וכו', אבל ההצבעה, שממילא שמענו שהיא נעשית לא במועד האסיפה אלא כמה ימים אחר כך, תחויב בהמצאת אישור בעלות, ואז גם יש הזמן להמציא אותו.
יעל וייס: אני לא בטוחה שצריך לשנות, כי כתוב: יצביע.
יעל וייס: נעבור על זה שוב.
ענת מימון: מה חל לגבי "השתתף"?
יעל וייס: כרגע יש לקונה, ומנהל האסיפה יחליט, מה ההוכחות שהוא צריך להשתתפות עצמה, בכפוף, כמובן, למה שנאמר בשטר הנאמנות.
יעל וייס: אם שטר הנאמנות קבע את זה, הוא מוגבל למה שנקבע בשטר הנאמנות.
נתי שילה: אבל צריך משהו מינימלי אבל בסיסי, שיודעים שהאדם מחזיק.
נתי שילה: זה לא הצהרה.
דן אבנון: אף פעם זה לא הצהרה.
דן אבנון: הוא צריך להציג מסמך.
דן אבנון: גם להשתתפות, אם הוא מוציא תדפיס מחשבון הבנק שלו, ומראה לי את השורה הרלוונטית, שהוא מחזיק באג"ח, זה מספיק לי.
יעל וייס: אבל להצביע, כדי שההחלטה תהיה של מי שאכן מחזיק בוודאות, בכל מקרה יידרש אישור בעלות.
דן אבנון: בהוראה שמטילה החובה על חבר הבורסה, למסור ללא תנאי את האישור, אם אפשר היה גם לקבוע לוח זמנים.
אוריה שילוני: פרקטית זה יהיה מיידית ביום שאחרי ההסדר הכולל הזה, כי היום הבעיה היא תקנון הבורסה, שדורש מתן ייפוי כוח מהחברה רישומים, זה דבר שמעכב מאוד את התהליך, אבל אחרי שהחוק הזה ייכנס לתוקף לא יהיה הבדל בין ההסדר שחל לגבי בעלי מניות ולגבי מחזיקים, לכן מיידית, כמו שאתה מוציא אישור בעלות למניות, תוכל להוציא גם באג"ח.
ענת מימון: כינוס אסיפה על-ידי בית משפט.
ענת מימון: 72.
ענת מימון: מקום שאין אפשרות מעשית לכנס אסיפה או לנהלה בדרך שנקבעה לכך בשטר הנאמנות או בחוק זה, רשאי בית המשפט, לבקשת המנפיק, מחזיק בתעודת התחייבות הזכאי להצביע באסיפה או הנאמן, להורות שתכונס ותנוהל אסיפה בדרך שיקבע בית המשפט, ורשאי הוא לתת לשם כך הוראות משלימות, ככל שיראה לנכון.
אוריה שילוני: זה הוראת סעיף 72 לחוק החברות.
אוריה שילוני: לקחנו את ההסדר הזה לתוך החוק שלנו, לאפשר לבית המשפט לתת הוראות, כשאין אפשרות.
ענת מימון: היתה פה הערה של איגוד החברות הציבוריות לגבי האפשרות לתת לחברה לכנס גם אסיפה, לבקש מבית המשפט לכנס אסיפה?
נתי שילה: אנחנו לא הערנו לגבי זה.
ענת מימון: 73.
ענת מימון: נאמן למחזיקים בתעודות התחייבות שהונפקו לציבור בישראל בלבד או נסחרות בבורסה בישראל בלבד, יקיים אסיפת מחזיקים בישראל.
דן אבנון: אני מבקש שהסעיף הזה ינוסח באופן סביל, דהיינו שיהיה כתוב שאסיפות מחזיקי אגרות חוב שהונפקו בישראל תתקיימנה בישראל, ואז לא משנה אם זו אסיפה לבקשת מחזיק או אסיפה לבקשת נאמן – שהאסיפות תהיינה רק בישראל.
יעל וייס: בסדר.
ענת מימון: 74.
ענת מימון: אסיפת מחזיקים שיש בה מניין חוקי רשאית להחליט על דחיית האסיפה, הדיון או קבלת החלטה בנושא שפורט בסדר-היום למועד אחר ולמקום שתקבע.
ענת מימון: באסיפת מחזיקים נדחית לא יידון אלא נושא שהיה על סדר-היום, ושלא נתקבלה לגביו החלטה.
ענת מימון: ב.
ענת מימון: נדחתה אסיפת מחזיקים למועד העולה על 21 ימים, יינתנו הודעות והזמנות לאסיפת המחזיקים הנדחית כאמור בסעיף 69.
ענת מימון: נדחתה אסיפת מחזיקים בלי לשנות את סדר-יומה למועד שאינו עולה על 21 ימים, יינתנו הודעות והזמנות לגבי המועד החדש מוקדם ככל האפשר, ולא יאוחר מ-12 שעות קודם לאסיפת המחזיקים.
ענת מימון: ההודעות וההזמנות כאמור יינתנו לפי סעיף 69א.
אוריה שילוני: זה סעיף 74 לחוק החברות.
אוריה שילוני: סעיפים בחוק החברות מפנים לסעיפים 67 ו-69 לחוק החברות – זה שוב הסעיפים שמבקשים לתת את ההודעה הפיזית בעיתון.
אוריה שילוני: אנחנו מוותרים על זה, ולכן סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) יוצרים מעין כפילות - את (ב) אנחנו מבקשים למחוק, ולהישאר עם סעיף קטן (ג), שמדבר על כך שנדחתה אסיפת מחזיקים בלי ששונה סדר-היום – אנחנו לא רוצים להגביל את זה למועד שלא יעלה על, כי בהקשר של מחזיקים זה בדרך כלל לא עולה על - יינתנו הודעות והזמנות לגבי המועד החדש מוקדם ככל האפשר, ולא יאוחר מ-12 שעות קודם לאסיפת המחזיקים.
אוריה שילוני: ההודעות וההזמנות יינתנו לפי סעיף 35ב7 – זה הסעיף שאומר שצריך לפרסם את זה במגנ"א, פרק הזמנים שקבענו שם.
דן אבנון: אני מבקש למחוק בפסקה הראשונה ב-(א) את הסיפא שאומרת שבאסיפת מחזיקים לא יידון אלא נושא שהיה על סדר-היום, כי ממילא יש לנו זכויות להוסיף נושאים.
ענת מימון: נסמן את זה כחלק מהסעיפים שצריכים.
ענת מימון: סימן ה', מניין חוקי ויושב-ראש האסיפה.
ענת מימון: 78.
ענת מימון: מניין חוקי באסיפת מחזיקים.
ענת מימון: המניין החוקי לקיום אסיפת מחזיקים הוא נוכחות של לפחות שני מחזיקים בתעודות התחייבות, שלהם 25 אחוזים לפחות מזכויות ההצבעה תוך מחצית השעה מהמועד שנקבע לפתיחת האסיפה, אלא אם נקבעה דרישה אחרת בחוק זה.
ענת מימון: לא נכח באסיפת מחזיקים בתום מחצית השעה מהמועד שנקבע לתחילת האסיפה מניין חוקי, תידחה האסיפה למועד אחר, שלא יקדם משני ימי עסקים לאחר המועד שנקבע לקיום האסיפה המקורית.
אוריה שילוני: שוב – היקש מחוק החברות.
אוריה שילוני: אנחנו רוצים מינימום של ראשים ושל החזקה - - - בכלל אסיפה.
אוריה שילוני: במקרה שאין את זה, אנחנו דוחים את האסיפה ביומיים.
ענת מימון: אתם רציתם לקצר.
דן אבנון: אנחנו מבקשים לקצר את זה.
דן אבנון: אם יש נושאים שהם דחופים להגנת מחזיקי אגרות החוב, שיהיה אפשר לפרק זמן קצר יותר.
ענת מימון: מה אתם אומרים על זה, פרק זמן של שעתיים-שלוש?
יעל וייס: אנחנו דנו בזה עם איגוד הנאמנים.
יעל וייס: כיום מתקיימת אסיפה נדחית חצי שעה אחרי, שלא ממש נותנת הזדמנות למי שאולי לא יכול היה להגיע.
יעל וייס: למרות שהנאמנים אמרו לנו שמבחינת הניסיון שלהם, מי שלא הגיע לאסיפה הראשונה, גם לא מגיע אחר כך לאסיפה הנדחית.
יעל וייס: אנחנו נשקול לקצר את זה, אבל זה לא יהיה חצי שעה.
יעל וייס: אנחנו גם חושים שזה לא סביר, היות שהקנינו לנאמנים סמכויות מאוד רחבות לקבל החלטות בשיקול דעת עצמאי, כך שאם יש משהו מאוד דחוף, הם יכולים לפעול באופן עצמאי, ואחר כך לכנס אסיפה.
יעל וייס: זה לא נראה לנו סביר, חצי שעה, אבל נשקול לקצר את זה ליום – אם, כמובן, הנאמן ייקח אחריות על הקיצור, וינמק אותה.
ענת מימון: 79.
אוריה שילוני: יש לנו אסיפה ראשונה ואסיפה נדחית.
ענת מימון: אז צריך לשנות את הכותרת.
אוריה שילוני: יש לנו מניין חוקי באסיפת מחזיקים, והסעיף הבא הוא מניין חוקי באסיפת מחזיקים נדחית.
ענת מימון: לא נכח באסיפת המחזיקים הנדחית מניין חוקי כעבור מחצית השעה לאחר המועד שנקבע, תתקיים האסיפה בכל מספר משתתפים שהוא, אלא אם נקבעה דרישה אחרת בחוק זה.
ענת מימון: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) כונסה אסיפת המחזיקים על-פי דרישת מחזיקים בתעודות התחייבות כאמור בסעיף 35יב2א, תתקיים אסיפת המחזיקים הנדחית רק אם נכחו בה לפחות מחזיקים בתעודת התחייבות במספר הדרוש לצורך כינוס אסיפה כאמור בסעיף 35יב2א.
ענת מימון: 80.
ענת מימון: יושב-ראש אסיפת המחזיקים.
ענת מימון: בכל אסיפת מחזיקים ייבחר יושב-ראש לאותה אסיפה.
ענת מימון: בחירת יושב-ראש האסיפה תיעשה בתחילת הדיון באסיפה, שייפתח על-ידי הנאמן.
דן אבנון: אנחנו מבקשים לקבוע שהנאמן יהיה יושב-ראש האסיפה, והסעיף הזה הוא מאוד חשוב.
דן אבנון: אם הנאמן הוא לא יושב-ראש האסיפה, עלולות להתקבל באסיפה החלטות שאין דרך לבצע אותן, שהן חסרות שחר.
ציון פיניאן: יש התנגדות?
יעל וייס: לא.
ענת מימון: אז צריך לשנות את הנוסח.
ענת מימון: חופש ההתנאה.
ענת מימון: 81.
ענת מימון: ניתן להתנות בשטר הנאמנות על האמור בסימן זה כולו או מקצתו.
ציון פיניאן: נסיים בסעיף הזה, כי יש קצת בעיות בקואליציה.
ציון פיניאן: קיבלתי טלפון, שאני צריך להיות בישיבה קואליציה.
ציון פיניאן: נקבע יום אחר.
ציון פיניאן: בשבוע הבא, בלי נדר.
משה גפני: שלום, אני פותח את הישיבה בנושא שינוים בתקציב לשנת 2012.
משה גפני: מספר פנייה לוועדה 24–25.
משה גפני: אני מבקש להגיד לחברי הוועדה שנעלתי את הישיבה בשבוע שעבר לאחר ששאלתי את החשב – מה התפקיד שלך, אני אדע בסוף?
משה גפני: אתה לא השר.
דוד שטיינמץ: ממונה על התקציבים וגם המפקח על המחירים במשרד.
דוד שטיינמץ: זה תפקיד חדש במשרד התמ"ת.
משה גפני: היתה פה העברה של משרד התמ"ת, התחלנו לדון בעניין הזה ואישרנו אפילו, והגשתי רביזיה ונעלתי מיד את הישיבה.
משה גפני: למה הגשתי רביזיה?
משה גפני: דיברנו על זה בוועדה, גם היו לנו דיונים עם משרד התמ"ת.
משה גפני: בתקציב ההתאמות ביקשתי ממשרד האוצר להכניס את הנושא של עידוד התעסוקה, ובסעיף ההתאמות נכנסו 100 מיליון שקלים.
משה גפני: בין יתר ההישגים שהצגתי בפני הוועדה, אחרי שקיבלתי ביקורת מהאופוזיציה על הצורה של הקיצוצים הרוחביים - - -
יעקב אדרי: מהקואליציה או מהאופוזיציה?
משה גפני: מהאופוזיציה.
משה גפני: הקואליציה הצביעה בעד, היתה פה בקשה של ראש הממשלה בגלל הגדר בסיני, והגיע אליי מכתב גם מהיועץ המשפטי לכנסת.
משה גפני: אבל אמרתי: בין יתר הדברים, גם צריך לראות את היעד.
משה גפני: יש פה את הכסף של המים, הכסף של ניצולי השואה והכסף של עידוד התעסוקה – 100 מיליון שקל.
משה גפני: בישיבה אני שואל את הממונה על המחירים, מר שטיינמץ, למה אני מקבל תלונות כל הזמן שלא מעבירים כסף?
משה גפני: אז הוא אומר לי: הם הכניסו את זה לרזרבה.
משה גפני: זה הוציא אותי מדעתי.
משה גפני: בגלל שזה שגונבים אותי – זה בסדר.
פניה קירשנבאום: הם קודם כול יעכבו את ההוצאה, אחר כך הם יעבירו טיפ-טיפה, אחר כך יישאר כסף - - - וישתמשו במה שהם רוצים.
משה גפני: הבנת מה שהם עשו?
משה גפני: הם לקחו את הכסף הזה – כאילו עבדו עלי.
פניה קירשנבאום: למה כאילו?
פניה קירשנבאום: למחוק מהפרוטוקול – זה לא כאילו.
משה גפני: אז עצרתי, ולא הייתי מקיים את הישיבה הזו.
משה גפני: אם זה המצב – אז בסדר.
משה גפני: אם איש הישר בעיניו יעשה, אנחנו כמו רפובליקת בננות, כל פקיד הוא מלך – בסדר.
משה גפני: אז למה אני צריך לשקר את חברי הוועדה?
משה גפני: בבקשה, מר שטייניץ.
דוד שטיינמץ: בעקבות אותה ישיבה פניתי לאוצר והאוצר שיחרר את זה מרזרבה והכול בסדר.
משה גפני: ה-100 מיליון שוחררו.
דוד שטיינמץ: 100 מיליון שוחרר, זה בסעיף התקציבי וכבר התחלנו להוציא על זה.
יעקב אדרי: זאת אומרת, אם לא היינו תופסים את זה - - -
משה גפני: היית מחכה, מגיע לפורים הבא והיו אומרים לך: זה ברזרבה.
משה גפני: אני מאוד מודה לך שאמרת לנו את זה.
יעקב אדרי: היית מודע לזה?
דוד שטיינמץ: אני לא הייתי מודע.
יעקב אדרי: אתם צריכים להציג לנו - - -
משה גפני: זה לא הוא, זה האוצר.
יעקב אדרי: הבנתי, אבל הוא יודע את זה.
פניה קירשנבאום: יושב ראש הוועדה, אנחנו היום נמצאים בסוף מרץ, שבוע אחרון של מושב החורף.
פניה קירשנבאום: אפשר לספור על יד אחת את כל ההעברות התקציביות שעברו פה.
פניה קירשנבאום: זאת אומרת, אנחנו יוצאים לחופשת פסח וחוזרים בתחילת מאי.
פניה קירשנבאום: זה אומר שרוב הכספים והמשרדים שהכסף היה אמור לעבור אליהם – לא תקציב שוטף, אבל כל ההעברות – לא יתקיימו עד חודש מאי.
משה גפני: בשבוע הבא יש העברות.
משה גפני: כל שבוע יש.
פניה קירשנבאום: אתה ממשיך לשבת כל שבוע?
פניה קירשנבאום: כי אני לא נמצאת.
משה גפני: אני רוצה לעשות ישיבה כל יום שלישי, להוציא את חול המועד.
משה גפני: הוועדה חייבת לעבוד.
משה גפני: אלא אם כן יהיו דברים דחופים, אז נודיע שלושה ימים מראש.
משה גפני: טמיר אמר לי שבשבוע הבא, ביום שלישי, יש פריימריס בקדימה, אז לא נעשה את זה ביום שלישי אלא ביום רביעי בשבוע הבא.
משה גפני: אבל ככה אני רוצה ביום שלישי.
משה גפני: יהיו העברות כל שבוע, ועדת הכספים לא יכולה לא לשבת.
פניה קירשנבאום: גם אם כך, שלושה חודשים שהכספים לא עברו - - -
משה גפני: את רוצה שאמלא את כל הטענות נגד זה?
משה גפני: אני יכול להביא לך מכאן ועד להודעה חדשה.
משה גפני: צריך לעמוד על המשמר, זה הכול.
משה גפני: אני מסיר את הרביזיה על ההעברה שהיתה על המועצה לצרכנות וכל מה שנלווה, לאחר שהודעת שהכסף עבר.
משה גפני: אגיד לך מה שקורה, הבעיה היא שאנחנו פשוט מאבדים את האמינות.
משה גפני: מה שאומרים לנו אנחנו צריכים לבדוק אחרי זה.
משה גפני: זאת ועדה שתפקידה לפקח על המשרדים.
משה גפני: אם מה שאומרים מתברר שעובדים עלינו, אז נצטרך להפעיל עוד אלף חיישנים.
יעקב אדרי: גם הם מאבדים את האמינות שלהם.
משה גפני: אמרתי: הם מאבדים את האמינות.
דוד שטיינמץ: אנחנו?
משה גפני: משרד התמ"ת?
משה גפני: הראשון.
משה גפני: לא במקרה הזה, במקרים אחרים.
יעקב אדרי: הנציג שלך היה פה בפעם האחרונה, נכון?
דוד שטיינמץ: אני הייתי.
יעקב אדרי: אתה לא ידעת שמשרד האוצר מכניס לרזרבה?
משה גפני: לא, הוא לא ידע.
יעקב אדרי: אני מוכרח להגיד לך, יש לי אמון מלא - - -
משה גפני: יעקב, זה לא המקרה.
דוד שטיינמץ: אני יכול להסביר לך למה.
משה גפני: תסביר, בבקשה.
דוד שטיינמץ: אנחנו אמורים לקבל תקציבים ממסלול תעסוקה.
דוד שטיינמץ: הנושא של ה-100 מיליון שהם שמו שם, לא הייתי מודע לזה כי הם שמו שם כחלק מהתחשיבים שלהם, עם המקורות והשימושים.
משה גפני: שום תחשיבים, זו דרישה שלי.
דוד שטיינמץ: זה שהם שמו שם, אני אפילו לא הייתי מודע.
דוד שטיינמץ: רק שזה עלה ראיתי שזה ברזרבה.
דוד שטיינמץ: שאלתי אז אמרו לי: אין תקציב.
דוד שטיינמץ: הסתכלתי וראיתי שבאמת, אכן הם שמו את זה בסעיף ליד אבל ברזרבה.
משה גפני: טוב, אני מודה לך אדוני.
משה גפני: זאת אומרת טוב שנלחמנו נגד האוצר.
דוד שטיינמץ: קיצרתם תהליך.
משה גפני: קיצרתי את התהליך.
יעקב אדרי: טוב שאתה ערני, הרב גפני.
דוד שטיינמץ: אמרתי את זה, שכל הכבוד לערנות שלך, מר גפני.
דוד שטיינמץ: בגללך ההליכים קוצרו.
משה גפני: תודה רבה, ביטלתי את הרביזיה.
משה גפני: פניה 24–25, משרד הפנים.
עמית סדן: הפנייה נועדה לתקצב ,1,922,000 שקלים לפיקוח הארצי על הבחירות ברשויות המקומיות, בהתאם לסיכום בין משרד האוצר למשרד הפנים.
משה גפני: אין בחירות ברשויות המקומיות.
עמית סדן: אין בחירות, אבל זה תקציב שיצא משם ונדרש להחזיר אותו, אז המשרד - - -
משה גפני: לְמה?
משה גפני: מה עושים עם זה עכשיו, בזמן שאין בחירות?
עמית סדן: יש היערכויות שוטפות שעושים עם זה.
משה גפני: מה זה 40 מיליון?
עמית סדן: זה סכום שמתווסף לרזרבת שר הפנים לסיוע לרשויות המקומיות, בהתאם לסיכום בין המשרדים.
פניה קירשנבאום: ומה עושים עם הרזרבה הזאת אחר כך?
פניה קירשנבאום: אנחנו רוצים לדעת מי מקבל את הכסף הזה מתוך הרזרבה אחר כך.
פניה קירשנבאום: מה הרשימה של הרשויות?
פניה קירשנבאום: לאילו פרויקטים?
עמית סדן: לא לפרויקטים.
עמית סדן: יש מענקי איזון לרשויות מקומיות, שהן פועלות על-פי נוסחת גדיש.
ציון פיניאן: אנחנו צריכים רק את הרשימה.
פניה קירשנבאום: זה 40 מיליון שהולך לתוספת למענקי איזון?
עמית סדן: גדיש פועל על-פי קריטריונים מסוימים, ולא כל הרשויות נופלות בקריטריונים האלה.
עמית סדן: יש רשויות עם צרכים מיוחדים.
עמית סדן: לשר יש רזרבת שר, שאתה הוא נותן למקרים ייחודיים שהקריטריונים היבשים לא נתנו להם מענה.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לראות באמת אם זה תואם את מה שאתה אומר.
פניה קירשנבאום: אני רוצה לראות רשימה.
עמית סדן: את זה אפשר יהיה לקבל ממשרד הפנים.
פניה קירשנבאום: נוסחת גדיש לא מכסה את כל הרשויות.
משה גפני: זה לא מענקי איזון.
עמית סדן: זה לא שזה לא מכסה, הקריטריונים היבשים - - -
פניה קירשנבאום: אומר מה שהבנתי, שהוא יסביר עוד פעם.
פניה קירשנבאום: הוא אומר שמכיוון שזה לא נותן מענה לכל הרשויות אז יוצרים רזרבה של השר, והרזרבה שלו מכסה את אותם חורים.
פניה קירשנבאום: אז אני רוצה לראות איפה עושים תיקוני עיוותים.
משה גפני: אתה יכול לתת לה רשימה?
משה גפני: מבקש גם חבר הכנסת פיניאן.
עמית סדן: אני יכול להעביר ממשרד הפנים.
עמית סדן: אין לי כרגע אתי, אבקש ממשרד הפנים להעביר.
משה גפני: אתם רוצים להצביע ולהגיש רביזיה או שלא להצביע?
ציון פיניאן: לא, בלי רביזיה.
ציון פיניאן: לפני החג צריך לתת כספים לרשויות.
פניה קירשנבאום: הוא לא נותן עדיין כספים לרשויות כי אין פה העברות.
פניה קירשנבאום: הוא בינתיים שם את זה ברזרבה אצלו.
עמית סדן: זה רזרבת שר הפנים.
עמית סדן: זו לא רזרבה שאי-אפשר להשתמש בה, זו רזרבה שמנוצלת.
פניה קירשנבאום: זו לא בעיה.
פניה קירשנבאום: הוא יכול לחזור למשרד, תוך שעתיים הוא יכול להביא את הרשימה ואפשר להצביע ולעשות רביזיה.
משה גפני: לא חשוב מה שתחליטו – אני מקבל.
משה גפני: יש רזרבת שר שהצטמצמה.
משה גפני: רזרבת השר מיועדת, אם משתמשים אתה כמו שצריך, לדברים חיוביים.
משה גפני: יש רשויות שבהן חסר כסף.
משה גפני: אז טיפלתי מול רזרבת השר בשדרות, שהיתה הפחתה גדולה.
ציון פיניאן: יש גם הרבה רשויות מהמגזר שמקבלות.
משה גפני: את אומרת, ובצדק – גם אני רוצה לראות – בסופו של דבר אנחנו צריכים לפקח על זה, רוצים לדעת היכן השר מתכוון לעשות את התיקונים.
משה גפני: העיקרון הוא נכון, המציאות הזאת מחויבת בתקציב הזה.
משה גפני: השאלה האם אנחנו מצביעים, האם את רוצה לעשות רביזיה?
פניה קירשנבאום: אתם יכולים להצביע, אני אבקש רביזיה.
פניה קירשנבאום: הוא יחזור למשרד, יביא תשובה.
משה גפני: אבל את הרשימה תביא לכולנו, אנחנו כולנו רוצים לראות.
עמית סדן: אעביר לוועדה.
טמיר כהן: אנחנו נפיץ.
משה גפני: הפניות נתקבלו.
משה גפני: תודה הפניות אושרו.
משה גפני: יש רביזיה של חברת הכנסת פאינה קירשנבאום.
משה גפני: פניות 62–63, משרד התיירות.
משה גפני: פנייה 64 – ממשל זמין.
משה גפני: פניות מס' 66–67, משרד התקשורת.
אליאן רובנוביץ: מדובר בהסכם תקציבי 2011–2012, תוספות תקציב ותקנים.
אליאן רובנוביץ: למעשה מדובר בכיסוי גירעונות.
משה גפני: מה זה 11 תקנים?
משה גפני: תקנים של משרד התקשורת?
אליאן רובנוביץ: כן.
משה גפני: אז מה זה המועצה לשידורי כבלים ולוויין?
אליאן רובנוביץ: זה חלק ממשרד התקשורת, המועצה היא אגף במשרד התקשורת.
משה גפני: מה עושים התקנים האלה?
אליאן רובנוביץ: הם מכסים את הגירעון.
אליאן רובנוביץ: אנשים עובדים אבל אין תקנים, אז הם מכסים.
משה גפני: במה הם עובדים?
אליאן רובנוביץ: זה עובדים של המועצה.
אליאן רובנוביץ: יש שם כלכלנים, יש שם - - -
יעקב אדרי: זה של ניצן חן?
אליאן רובנוביץ: ניצן חן, בדיוק.
משה גפני: פנייה מס' 68, משרד הרווחה – נזקקים לקראת חג הפסח.
גיא הרמתי: מדובר בפנייה שנועדה למגן מסגרות רווחה באזור קו העימות ולסייע לנזקקים לקראת חג הפסח.
משה גפני: מה זה לסייע לנזקקים לקראת חג הפסח?
גיא הרמתי: זו תכנית של 5 מיליון שקלים, בשביל חבילות מזון, בשביל תיאום לצורך קבלת חבילות.
משה גפני: היה צריך להיות 10 מיליון.
משה גפני: איך נותנים את זה?
משה גפני: תסביר לי את ההליך.
גיא הרמתי: אני לא יודע איך הם נותנים את זה.
גיא הרמתי: אני יודע שזו תקנה שמיועדת - - -
ציון פיניאן: אני יודע שזה 10 מיליון.
ציון פיניאן: כנראה שהמשרד אפשר לעצמו 5 מיליון בצד והוא מחלק 5 מיליון.
ציון פיניאן: אגיש רביזיה.
גיא הרמתי: אני יודע שקיים כסף בתקציב היום וזו תוספת של 5 מיליון.
משה גפני: אנחנו רוצים יותר פרטים.
משה גפני: יש לי בקשה: תצא, תתקשר למשרד.
משה גפני: אנחנו רוצים לאשר את זה לקראת חג הפסח, אבל אנחנו צריכים יותר פרטים.
משה גפני: מה שחבר הכנסת ציון פיניאן שואל: איך זה נעשה?
משה גפני: כמה כל אחד מאלה שנזקקים לזה מקבל?
משה גפני: תוכל לברר פרטים?
משה גפני: יש לך עוד העברה כאן?
גיא הרמתי: כן, יש לי עוד העברות.
משה גפני: לא נסיים עד שלא תסיים את החלק הזה.
יעקב אדרי: השנה החליטו לתת את זה בתלושים, דרך הלשכות לרווחה.
פניה קירשנבאום: אבל גם התלושים עולים כסף.
יעקב אדרי: זה כסף.
משה גפני: פנייה מס' 70, בבקשה.
גיא הרמתי: הפנייה נועדה לתמיכות של משרד החקלאות, תמיכות בגנים בוטניים, במרכזי פיתוח ופיתוח מערכות מים.
משה גפני: מה זה תמיכות בגנים בוטניים?
משה גפני: יש הרבה גנים בוטניים.
גיא הרמתי: לא הרבה.
גיא הרמתי: זה 7 מיליון שקלים.
משה גפני: כמה גנים בוטניים יש?
גיא הרמתי: אני לא יודע כמה גנים בוטניים יש.
משה גפני: אז תברר את זה.
משה גפני: אנחנו צריכים פרטים.
יעקב אדרי: אגב, בכל פעם אנחנו מעלים את ההערה הזאת.
יעקב אדרי: באים לא מוכנים ורוצים שנאשר.
משה גפני: באים לא מוכנים, זה לא בסדר.
משה גפני: תברר את זה.
משה גפני: פניות 71–72, גם כן משרד החקלאות.
גיא הרמתי: אני יכול להסביר את 72.
טמיר כהן: לא, זה ביחד.
משה גפני: מה זה 71?
משה גפני: או שתביאו את הרפרנט או שתחלקו את הפנייה.
משה גפני: אתה לא יכול להסביר חלק מהפנייה.
פניה קירשנבאום: יש פה כסף של הנפגעים מאסונות טבע.
פניה קירשנבאום: זה חקלאים שמאוד סובלים.
משה גפני: פאינה, אני בעד.
משה גפני: תגיד שיבוא רפרנט שיסביר את זה.
פניה קירשנבאום: אפשר לזמן לפה רפרנט?
משה גפני: כן, אנחנו פה.
פניה קירשנבאום: זה ביזיון שאנחנו יושבים ואין רפרנט.
יעקב אדרי: ההתייחסות שלהם היא ממש – תאשרו וזהו.
משה גפני: איך הם מנצלים את זה?
משה גפני: הם מנצלים את זה בגלל מה שפאינה אומרת, שיש פה דברים שהם מאוד חשובים, שאנחנו מעוניינים בזה.
פניה קירשנבאום: ועכשיו מה?
פניה קירשנבאום: יושבים חקלאים, מחכים לפיצוי.
פניה קירשנבאום: אין להם ממה לחיות כי זה הכול מהכסף שלהם.
פניה קירשנבאום: אלה לא אכפת להם, כנראה, מה קורה.
משה גפני: אכפת להם כן, אבל הם לא מביאים מידע.