GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: מאה אחוז, יפה דיברת.
מוטי שפירא: מילה אחת, כי אבי כיסה את הרוב.
מוטי שפירא: שמי מוטי שפירא מהעצמאים.
מוטי שפירא: אלף יש מודלים כבר קיימים, יש שני מודלים, אפשר לקחת אותם ולבחון אותם.
מוטי שפירא: דבר שני שעלה גם באירוע הזה וזה היה מעניין בראיון עם בחור אחד מאשדוד, שאמר שלפי דעתו נתנו הוראה מפיקוד העורף, לא להישאר בבית, בגלל השיקול הפיננסי.
מוטי שפירא: זאת אומרת, יש כאן בעיה גם בקבלת ההחלטה בהקשר לעניין הזה.
מוטי שפירא: זאת אומרת יש פה שני מישורים – מישור אחד, קבלת החלטה ומי מוסמך לתת אותה, כמו שנאמר, ודבר שני המודל.
מוטי שפירא: עכשיו, כמו שאמר אבי, מודל לפי דעתי יש.
מוטי שפירא: אתה מכיר אותו, כולם מכירים אותו, יש מודל.
מוטי שפירא: רק צריך כל פעם - - -
משה גפני: אפשר לשכלל אותו.
מוטי שפירא: בדיוק, לשכלל אותו ולקבוע את מנגנוני קבלת ההחלטה.
מרינה סולודקין: הדוגמא של עגורנים ומנופאים מאד מאד נכונה.
מרינה סולודקין: כי אני קיבלתי תלונות ממנופאים שברובם הם עולים מברית המועצות, והם אומרים שהכי גרוע והכי מפחיד זה הזמן של העבודה בגובה, כאשר אין להם זמן לרדת למטה, ועל הפיצויים לקטגוריה הזאת אנחנו צריכים לחשוב.
משה גפני: שי אהרונוביץ.
משה גפני: יש עוד מישהו שרוצה להוסיף, בגלל שהם משיבים כבר?
יצחק אהרונוביץ': כך, לפי המצב החוקי הנוכחי אין למעשה דרך לתת פיצוי נזק עקיף לא בגין אובדן ימי עבודה ולא בגין כל הדברים האחרים.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת אנחנו זקוקים לחקיקה בעניין הזה, וכפי שבאמת נאמר כאן, בעקבות הישיבה שהייתה בשבוע שעבר אצל יושב ראש ההסתדרות, הוחלט שלמעשה אנחנו נכין מודל לחקיקה לעניין פיצוי העובדים.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת פיצוי המעסיקים בגין אותו שכר עבודה שהם התחייבו שהם ישלמו לעובדים ואנחנו כרגע יושבים.
יצחק אהרונוביץ': הבוקר ישבנו, אני מקווה שעד ש - - -
משה גפני: מה אני צריך לעשות כדי שהמעמד של ועדת הכספים יהיה כמו של עופר עיני?
יצחק אהרונוביץ': אל תשאל אולי.
יצחק אהרונוביץ': אולי סנדוויצ'ים, יש שם סנדוויצ'ים לא רעים.
שכיב מוראד שנאן: צריך לבחור את איתן כבל ואז.
שי חרמש: תביא את איתן כבל, תראה.
משה גפני: לא, אבל אני מתכוון מבלי להיכנס לעניין של המועמדים.
משה גפני: למה אתם לא מתחשבים במה שאנחנו מבקשים?
יצחק אהרונוביץ': חס וחלילה.
משה גפני: אה חס וחלילה?
משה גפני: מה, לא הבנת את השאלה הראשונה?
יצחק אהרונוביץ': יש נכונות ללכת לקראת העניין.
יצחק אהרונוביץ': אני רק חייב להגיד שעד היום - - -
משה גפני: סתם, זה היה בהומור, אתם מתחשבים בדעתנו, זה בסדר.
יצחק אהרונוביץ': כן, כן, כן.
יצחק אהרונוביץ': עד היום למעשה צריך לזכור שאנחנו לא פיצינו על אירועים כל כך.
יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת ברוך השם שזה היה קצר מועד.
יצחק אהרונוביץ': אירועים קצרי מועד לא פיצינו.
יצחק אהרונוביץ': יש הסכמה ללכת, זאת אומרת זה ניתן, אילן לוין היה בישיבה.
משה גפני: אתה יודע את מה שאני יודע, שהגמרא אומרת שלא חרבה ירושלים אלא שהעמידו דבריהם על דין תורה.
משה גפני: זאת אומרת אתה צודק, מבחינת החוק אין ויכוח.
יצחק אהרונוביץ': לא, אנחנו נלך לחקיקה, כמובן.
משה גפני: לא, לא, מבחינת החוק הכל בסדר, אבל זה הדבר הכי נורא שיכול להיות.
משה גפני: מדינה שאומרת אתם יודעים מה, אנחנו נלך לפי החוקים הקיימים כשהכל יתרסק לנו בין הידיים, זה הרי דבר נורא.
משה גפני: זה לא יכול להיות דבר כזה.
משה גפני: אני אומר, אפילו על דין תורה.
משה גפני: יש דברים שצריך לדעת לעשות, שהחיים מחייבים אותם.
יצחק אהרונוביץ': נכון, אבל צריך לזכור גם את הצד השני של זה, כמו שנאמר כאן - - -
משה גפני: כן, כן, בסדר, פתרונות אפשר.
משה גפני: אם יש לכם בעיות משפטיות, אנחנו פה בוועדה יכולים לעזור לכם.
יצחק אהרונוביץ': לא, הכוונה היא להביא באמת נוסחת תקנות ותוך מספר ימים לשים אותה על שולחן הוועדה, כי זה כמובן דורש את אישור הוועדה.
יצחק אהרונוביץ': לגבי העצמאים, הנושא מצוי בבדיקה וחברי מאגף התקציבים ירחיב קצת.
יצחק אהרונוביץ': הנושא מצוי בבדיקה.
יצחק אהרונוביץ': צריך לזכור שמדובר פה ב - - -
משה גפני: אתה מדבר על עסקים?
יצחק אהרונוביץ': אנחנו מדברים על עסקים עכשיו, כן.
יצחק אהרונוביץ': עצמאים מה שאנחנו קוראים.
יצחק אהרונוביץ': לשכירים יינתן טיפול, הובטח ויינתן טיפול במסגרת תקנות.
משה גפני: כמה זמן עד שיגיעו לכאן תקנות?
יצחק אהרונוביץ': נשתדל להכין את התקנות תוך- ביקשו עד היום בערב, יומיים-שלושה, נקווה.
יצחק אהרונוביץ': אני יודע שיש - - -
משה גפני: אתה מבין שהבעיה של הזמן פה היא גורם קריטי?
יצחק אהרונוביץ': אנחנו נשתדל.
משה גפני: זה גם מוריד אמינות, זה גם - - -
יצחק אהרונוביץ': אנחנו נשתדל להעביר את זה למשרד המשפטים כמה שיותר מהר.
משה גפני: יש פה מישהו ממשרד המשפטים?
יצחק אהרונוביץ': אין, אבל הם מעודכנים.
יצחק אהרונוביץ': עדכנו את אבי ליכט בזה.
מרינה סולודקין: משה, צריך לקבוע ישיבת המשך בפגרה.
משה גפני: לא, לא ישיבת המשך, אנחנו צריכים את התקנון, בגלל שהם הולכים לקראת העניין.
משה גפני: אין בעיה, אנחנו בפגרה מתכנסים.
יצחק אהרונוביץ': לגבי עצמאים התמונה קצת יותר מסובכת.
יצחק אהרונוביץ': צריך לזכור ש - - -
שכיב מוראד שנאן: שלא יהיו הודעות מהיום להיום.
משה גפני: לא, לא יהיו הודעות מהיום להיום.
שי חרמש: שלא יודיעו תוך שעה וחצי לעלות לירושלים.
משה גפני: אנחנו נודיע מתי יהיו דיונים בפגרה.
משה גפני: בכל מקרה, שינויים נעשה שלושה ימים קודם, אלא אם כן קורה איזה משהו.
משה גפני: אתה יודע פה בוועדה קורים לפעמים דברים דחופים ממש, אבל נקווה שלא יקרה.
משה גפני: ראית, משרד האוצר מכין פתאום דברים מהיום למחר.
שכיב מוראד שנאן: יש פתאום חקיקות גם.
משה גפני: נשתדל שזה יהיה בזמן נורמלי.
יצחק אהרונוביץ': צריך לזכור שלגבי עצמאים הדברים שונים, גם שונים מהם מתחום לתחום.
יצחק אהרונוביץ': בהחלט יש למעשה, ניקח לדוגמא לצורך העניין עורך דין שיש לו משרד באשדוד, ולא מעסיק עובדים אז הוא לא צריך לקבל פיצוי על מנת לפצות עובדים.
יצחק אהרונוביץ': עורך דין כזה אני לא יודע כמה היקף העבודה שלו באמת ירד.
יצחק אהרונוביץ': כי קודם כל הוא לא חייב ללכת למשרד, הוא יכול לעבוד מהבית.
יצחק אהרונוביץ': שנית, לקוח שאמור להגיע ביום ראשון יגיע ביום רביעי.
יצחק אהרונוביץ': אני מסכים שזה שונה בקיוסק, שקיוסק פותח ובאמת לא עוברים אנשים, כי מה לעשות כולם יושבים בבית וכו'.
יצחק אהרונוביץ': אין ספק, אבל זה לא פשוט.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו צריכים למצוא באמת את המודל המתאים - - -
משה גפני: אתם משתפים פעולה עם הארגונים?
יצחק אהרונוביץ': אנחנו ישבנו עם הארגונים בשבוע שעבר.
יצחק אהרונוביץ': היום ישבנו בינינו.
מוטי שפירא: הובטחה לנו ישיבה נוספת משותפת.
יצחק אהרונוביץ': אחרי שאנחנו נגבש את הדברים.
משה גפני: הדברים שהם אמרו היו דברים הגיוניים, והם דברים שהם בסדר גמור.
יצחק אהרונוביץ': בסדר, אנחנו מבאים את הכל בחשבון, וצריך יהיה כמובן להציג גם את המודל לשר וכו'.
משה גפני: בסדר גמור, מאה אחוז.
אודי רמר: האמת ש-שי הקיף את רוב הדברים.
אודי רמר: באמת אנחנו שוקדים כרגע על תכנית ואנחנו נפגשים עם הגופים.
אודי רמר: שתי נקודות מאד חשובות שהועלו פה בדיון, אחת זה באמת שיש גוף אחד שמוסמך אחרי זה על מצב חירום ועל מצב מיוחד בעורף וזה פיקוד העורף.
שי חרמש: אגב אודי, אנחנו שם.
שי חרמש: אני חושב שההוראה לסגירת מוסדות חינוך זה עוד לא מצב מיוחד בעורף, כאן הייתה הלקונה.
אודי רמר: נכון, אבל בכל מקרה מי שאמון על ביטחון העורף זה פיקוד העורף וכל התכנית שאנחנו מגבשים זה בכפוף להכרזה של פיקוד העורף.
משה גפני: חבר הכנסת העלה את העניין הזה, אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל האמירה הזאת היא קצת לעג לרש, כי מכיוון שמה זאת אומרת האמירה הזאת – שפיקוד העורף.
משה גפני: ראינו עכשיו, בשבוע שעבר.
משה גפני: פיקוד העורף אמר דבר אחד וראשי הערים אמרו 'אנחנו לא פותחים את בתי הספר'.
יצחק אהרונוביץ': אבל לראשי הערים אין סמכות לא לפתוח את בתי הספר.
שי חרמש: אז מה, אתה תתבע אותם אישית על זה?
יצחק אהרונוביץ': אני לא אתבע אותם אישית, אבל צריך לזכור שצריך להיות סדר.
משה גפני: אני האזרח.
משה גפני: שי, הכל בסדר, אני האזרח שגר בבאר שבע.
שי חרמש: מה אתה רוצה ממני?
משה גפני: אני רציתי לשלוח את הילדים שלי לבתי הספר בגלל שפיקוד העורף אמר.
משה גפני: אני אדם מסודר.
משה גפני: שלחתי את הילדים לבית הספר, הם הלכו עם האזעקות שהיו בדרך ובית הספר היה סגור, בגלל שראש העיר הוא בעל הבית של בתי הספר.
משה גפני: אז או שתפצו אותו או שתפצו אותי, מה אתם רוצים ממני?
משה גפני: הרי זה הדבר הנורא ביותר, שאתה אומר על פי הסדר זה פיקוד העורף.
משה גפני: אני מסכים, אבל מה שהוא העלה קודם – אנחנו לא הוועדה שצריכה לדון על העניין הזה.
משה גפני: אבל צריך למצוא לעניין הזה פתרון.
משה גפני: האזרח הקטן לא יכול ליפול בין הכיסאות.
שכיב מוראד שנאן: והוא לא צריך ליפול בין הכיסאות.
משה גפני: לא צריך ליפול בין הכיסאות, בוודאי.
משה גפני: בבקשה, אודי.
אודי רמר: והנושא השני זה באמת כשאנחנו מרכיבים את התכנית הזאת, זה בשים לב לעסקים כרגיל, שמי שצריך להיות בבית – יהיה בבית, אבל אנחנו לא רוצים ליצור תמריצים שליליים שמי שכן יכול ללכת לעבוד ויכול להגיע לתעשייה, שכן באמת ילך ויעשה - - -
יצחק אהרונוביץ': זה במגרש שלנו כרגע להכין את הטיוטה, נעביר.
יצחק אהרונוביץ': לגבי נושא העצמאים, זה בהנהלת האוצר לדעתי.
משה גפני: ביום שלישי הבא ככל הנראה, בעזרת השם תהיה ישיבה של ועדת הכספים.
משה גפני: עד אז זה יהיה פה?
יצחק אהרונוביץ': אנחנו מבחינתנו ננסה לעשות את המקסימום.
משה גפני: תשתדלו שזה יהיה.
יצחק אהרונוביץ': לגבי השכירים לפחות, כמו שאמרתי.
מוטי שפירא: לא, לא, אבל לא להשאיר את זה מאחור.
מוטי שפירא: אם נתחיל לפתוח פער בין השכירים לבין העצמאים אז חוזרים לאותם סרטים שהיו כל השנים.
מוטי שפירא: יושבים באשדוד ובאשקלון לפי דעתי 7,000 עצמאים.
מוטי שפירא: זה לא צחוק.
משה גפני: תשתדלו לעשות הכל.
משה גפני: מישהו רוצה להוסיף על העניין?
משה גפני: חבר הכנסת שי חרמש, אני מודה שהעלית את העניין הזה.
משה גפני: לפעמים אתה, זאת אומרת אתה - - -
שי חרמש: לפעמים זה מצליח, כן.
משה גפני: לפעמים אתה עושה דברים טובים ואני מודה לכם.
משה גפני: אני מודה לממשלה על העניין הזה.
שכיב מוראד שנאן: אבל תחדד אדוני יושב הראש שזה לא רק על דעת האופוזיציה, זה גם בהסכמת הקואליציה.
משה גפני: בהסכמת הקואליציה, ברור.
משה גפני: חבר הכנסת חרמש, הוא צודק, זה לא רק על דעת האופוזיציה אלא גם על דעת הקואליציה בעניין הזה.
משה גפני: על סדר-היום: תקנות שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי)(העברת מידע מהמוסד לביטוח לאומי) (תיקון), התשע"ב – 2012.
ליאת גרבר: נמצאת כאן גב' יעל שביט, סמנכ"לית בכירה ברשות המיסים לנושא של שירות לקוחות.
משה גפני: את בוועדה בפעם הראשונה?
יעל שביט: לא.
ליאת גרבר: ורוני סרי לוי שאחראי על הנושא של מס הכנסה שלילי ותוכלו לשאול אותו אם תרצו לדעת יותר פרטים.
ליאת גרבר: התקנות האלה מתקנות את התקנות העיקריות שהוצאו מכוח סעיף 19 למס הכנסה שלילי והן עוסקות במידע שמועבר למנהל רשות המיסים על-ידי המוסד לביטוח לאומי.
ליאת גרבר: המידע הנדרש הוא חיוני לצורך תשלומי מס הכנסה שלילי.
ליאת גרבר: המידע שמדובר בו זה מידע על מקבלי קצבאות וגמלאות בביטוח הלאומי ועל עובדים במשק בית.
ליאת גרבר: המידע נדרש לנו על-מנת לקבל תמונה על הכנסותיהם של המבקשים מס הכנסה שלילי.
ליאת גרבר: למשל, נדרשת הכנסת מינימום על מנת להיכנס לתחולת החוק ולהיות זכאים למענקים.
משה גפני: האם את יכולה להסביר לוועדה את התהליך?
משה גפני: איך אני מקבל מס הכנסה שלילי?
משה גפני: זה מאוד חשוב לנו.
משה גפני: אנחנו גם העברנו כסף בתקציב ההתאמות לפני שבועיים ואנחנו רואים בזה יעד מאוד חשוב.
משה גפני: גם הממשלה רואה בזה דבר מאוד חשוב.
משה גפני: איך התהליך?
משה גפני: לפני שאנחנו דנים על העברת מידע, איך זה מתבצע?
משה גפני: האישה אמורה לקבל מס הכנסה שלילי, מה היא צריכה לעשות?
משה גפני: כשדיברנו על-כך עלתה השאלה: למה בכלל היא צריכה לבקש?
משה גפני: למה זה לא יכול להיות מובן מאליו.
רוני סרי-לוי: אני בחטיבת שירות לקוחות, אחראי על השירות בסניפים ובין היתר אחראי על היישום של מס הכנסה שלילי.
רוני סרי-לוי: התהליך של הגשת תביעה הוא תהליך מאוד פשוט.
רוני סרי-לוי: אותה גברת שזכאית לקבל את המענק ניגשת לסניף הבנק הקרוב עם תעודת זהות ועם העתק ספח של שיק.
רוני סרי-לוי: הפקיד בדואר ממלא לה את טופס התביעה.
רוני סרי-לוי: למעשה היא אמורה למסור פרטים על מספר מעסיקים שהיו לה בשנה קודמת ואת מספר חשבון הבנק שלה לקבלת המענק וכתובת למשלוח דואר.
רוני סרי-לוי: זה תהליך מאוד קצר ופשוט ולא מעבר לכך.
משה גפני: אין מצב כזה שבעצם אדם יהיה זכאי גם אם הוא לא מגיש את הבקשה?
רוני סרי-לוי: יש לנו את מירב הנתונים על כ-95% מדיווחי המעסיקים והמעבידים.
רוני סרי-לוי: אנחנו בודקים אצלנו במחשב מי זכאי לקבל את המענק.
רוני סרי-לוי: מי שזכאי ולא הגיש לנו תביעה, אנחנו פונים אליו בפנייה ישירה.
רוני סרי-לוי: אנחנו שולחים אליו מכתב הביתה ומודיעים לו שעל-פי המידע שברשותנו הוא זכאי לקבל את המענק.
רוני סרי-לוי: אנחנו מפנים אותו לקבל מידע ולהגיש את התביעה.
רוני סרי-לוי: כמו שאמרתי, זה תהליך מאוד קצר ופשוט.
משה גפני: אנחנו העברנו את זה בחוק של שינוי נטל המס וגם העברנו את הכסף בתקציב ההתאמות.
שגית אפיק: מענק של 50% לנשים.
משה גפני: אנחנו הנחנו הצעת חוק על מטפלות במשפחתונים.
משה גפני: אתה מכיר את העניין הזה.
ליאת גרבר: אנחנו מכירים את הנושא הזה.
טלב אלסאנע: למה אין שקיפות שכל אחד יכול לדעת?
משה גפני: עכשיו מתחיל להיות יותר.
משה גפני: פעם באמת לא היה.
משה גפני: תענה לחבר הכנסת.
רוני סרי-לוי: היום אנחנו נמצאים בעיצומו של קמפיין פרסומי ששומעים גם ברדיו.
רוני סרי-לוי: אנחנו מזמינים את האנשים להגיש את התביעות וזאת מעבר לדיוור הישיר שאנחנו שולחים.
טלב אלסאנע: מהם התנאים לזכאות?
רוני סרי-לוי: כל מי שהוא מעל גיל 23, שיש לו ילדים מתחת לגיל 19 או שגילו מעל 55 שנה, גם אם אין לו ילדים מתחת לגיל 19.
רוני סרי-לוי: טווח ההכנסות שמזכות זה בין 2,000 שקלים ל-6,500 שקלים ואין לו יותר מדירת מגורים יחידה.
משה גפני: מה גובה ההכנסות שלו או שלה?
רוני סרי-לוי: בין 2,000 ל-6,500 שקלים לחודש.
טלב אלסאנע: לא שמעתי את המשפט האחרון.
רוני סרי-לוי: ואין לו יותר מדירת מגורים יחידה.
רוני סרי-לוי: מעבר לכך, בהקשר הזה של פרסום - - -
משה גפני: אתה צודק, פעם לא ידעו, זה משתנה עכשיו מאוד.
רוני סרי-לוי: בנוסף פרסום ושיווק של הדבר הזה אנחנו גם הקמנו מוקד טלפוני.
רוני סרי-לוי: עם התחלת יישום חוק מס הכנסה בשנת 2008, הקמנו מוקד טלפוני שהיום הוא נותן מענה על עוד דברים.
רוני סרי-לוי: גם באתר האינטרנט שלנו יש מידעים שונים בכמה שפות: עברית, ערבית, רוסית, אמהרית.
רוני סרי-לוי: אנחנו פועלים בכל המישורים בנושא הזה.
יעל שביט: אני סמנכ"לית בכירה של שירות לקוחות ואחראית גם לנושא של מס הכנסה שלילי.
יעל שביט: היום כל אחד יכול לפנות למוקד הטלפוני שלנו ולקבל מידע אם מגיע לו מס הכנסה שלילי.
יעל שביט: אם הוא הגיש תביעה, הוא רק נותן את מספר התביעה.
יעל שביט: אם מגיע לו מס הכנסה שלילי, כמה מגיע לו ומתי הוא יקבל.
יעל שביט: הוא יכול לקבל את כל המידע.
טלב אלסאנע: מי שזכאי, זה משולם לא בתשלום אחד?
יעל שביט: בכמה תשלומים, על פי מה שנקבע בחוק.
טלב אלסאנע: אני לא יודע מה נקבע בחוק.
יעל שביט: כשהוא מצלצל הוא בדיוק יודע מתי הוא יקבל את הכסף ואם הוא לא יקבל מה הסיבה.
יעל שביט: הוא יכול להיכנס לאינטרנט, להזדהות עם מספר התביעה ולקבל את האינפורמציה.
יעל שביט: אנחנו מפרסמים את כל המידע באינטרנט בערבית, אמהרית ורוסית ובעברית.
רוני סרי-לוי: לשאלתך מתי משלמים.
רוני סרי-לוי: בחוק נקבע שזה בהתאם למועד הגשת התביעה.
רוני סרי-לוי: מי שמגיש תביעה עד ה-31.3 יקבל את המענק ב-4 תשלומים: ב-15.7, ב-15.10, 15.1 וב-15.4 בשנה הבאה.
רוני סרי-לוי: מי שמגיש עד יוני, יקבל את זה בשלושה תשלומים: אוקטובר, ינואר ואפריל.
רוני סרי-לוי: מי שהגיש עד המועד האחרון להגשת התביעה שזה 30,9, יקבל את זה בשני תשלומים.
משה גפני: מתי זה יהיה כל חודש?
משה גפני: זאת שאלה מכשילה, אז תיזהר.
משה גפני: אמרו לנו בדיווח המקוון שכשנעשה את הדיווח המקוון, זה יהיה כל חודש.
שגית אפיק: הדיווח המקוון הרבעוני במס הכנסה שעבדתם עליו.
רוני סרי-לוי: יש הרבה בעיות כתוצאה מתשלום חודשי.
רוני סרי-לוי: גם בהנחה שיהיה את הדיווח המקוון הרבעוני או השלישוני, לא תמיד אנחנו יודעים מה השכר.
רוני סרי-לוי: כל הבדיקה נעשית במונחים שנתיים.
רוני סרי-לוי: בודקים את ההכנסה החודשית של האדם במונחים שנתיים.
רוני סרי-לוי: ככל שיהיו שינויים או שהאדם תשתנה לו הכנסה, או שיהיה מעסיק נוסף, או שהוא יפסיק לעבוד, כתוצאה מכך המענק יכול לגדול, לקטון או במקרים מסוימים להתבטל.
רוני סרי-לוי: יכולה להיות התעסקות בירוקרטיות עם אנשים, לבקש להחזיר כספים וזה יהיה בעוכרינו.
רוני סרי-לוי: בהנחה שאדם נכנס למעגל של מס הכנסה שלילי, יוצא שבסך הכול הוא מקבל כל רבעון תשלומים.
רוני סרי-לוי: למה?
רוני סרי-לוי: כי בשנה השוטפת הוא מקבל עבור שנה קודמת ובשנה לאחר מכן הוא מקבל עבור השנה הנוכחית.
רוני סרי-לוי: אז יוצא שכל 4 חודשים הוא מקבל תשלום.
רוני סרי-לוי: למעשה זה יוצא שהוא מקבל את זה בשוטף ללא בירוקרטיה מיותרת.
טלב אלסאנע: ציינת את הסכומים של השכר.
טלב אלסאנע: זה תלוי אם הוא במשרה מלאה או חצי משרה?
רוני סרי-לוי: לא.
רוני סרי-לוי: אנחנו לוקחים את ההכנסה החודשית הממוצעת לוקחים את סך ההכנסות שהיו לאותו אזרח בשנת המס ומחלקים אותם במספר חודשי הפעילות שלו באותה שנה, בחודשים שבהם הוא עבד.
שגית אפיק: גובה המענק משתנה בהתאם להכנסה.
טלב אלסאנע: בעצם המעסיק משלם ואתם מזכים את העובד.
טלב אלסאנע: אתם לא מעודדים את המעסיקים להעסיק, כי הם לא נהנים מזה.
רוני סרי-לוי: המטרה של החוק הזה היא לעודד את העובדים להיכנס למעגל העבודה וללכת לעבוד.
רוני סרי-לוי: זה לא נועד למעסיקים, זה נועד לעובדים.
רוני סרי-לוי: לכן אנחנו מוודאים ודואגים לכך וגם בחוק זה נקבע, שהכסף גם ייכנס לחשבון הבנק של אותו עובד.
רוני סרי-לוי: זה משהו שאנחנו מאוד מקפידים עליו.
משה גפני: אוקיי, יפה.
משה גפני: מה לגבי התקנות?
ליאת גרבר: התקנות עוסקות כאמור במידע שמגיע לרשות המיסים מהמוסד לביטוח לאומי ושעוסק בשלושה דברים: גמלאות, קצבאות ועובדים במשק בית.
ליאת גרבר: המידע חיוני לצורך תשלום מס הכנסה שלילי.
ליאת גרבר: למעשה החוק קובע שאת התשלומים אנחנו צריכים לעשות על סמך המידע.
ליאת גרבר: למה המידע הזה חיוני?
ליאת גרבר: למשל, בנושא של עובדים במשק בית.
ליאת גרבר: כפי שהסביר רוני, יש מינימום של הכנסה שמזכה במס הכנסה שלילי.
ליאת גרבר: לגבי עובדים במשק הבית למעשה הדיווח הזה נותן לנו את המידע לגבי מינימום הכנסה שמזכה אותם במענק.
משה גפני: אדם עובד במשק בית, הוא לא מדווח לרשות המיסים?
ליאת גרבר: בהנחה שהוא לא מגיע לסף המס, שזה רוב העובדים במשק בית, אז הוא לא מגיע.
משה גפני: מה הביטוח הלאומי קשור לעניין?
ליאת גרבר: המעביד מדווח לביטוח לאומי ולא אלינו.
ליאת גרבר: למעביד אין חובת ניכוי במקור אז הוא לא מדווח למס הכנסה.
משה גפני: למה אתם לא יכולים להסתפק בתצהיר של זה שעובד במשק בית?
משה גפני: למה אתם צריכים את הביטוח הלאומי?
משה גפני: מה עושה אותו אדם או מעסיק בביטוח הלאומי?
משה גפני: הוא מצהיר לביטוח הלאומי.
משה גפני: מה אכפת לכם שהוא יצהיר גם לכם.
משה גפני: לאיזה צורך אתם צריכים את זה?
ליאת גרבר: קודם כל, זה נקבע בחוק מס הכנסה שלילי, שהתשלום ייעשה על-סמך דיווחים.
משה גפני: אם זה נקבע בחוק, למה צריך את התקנות?
ליאת גרבר: התקנות קובעות רק את הדרך לקבל את המידע.
משה גפני: אני שואל: למה אתם צריכים שהביטוח הלאומי יעביר לכם את המידע על אותו עובד או עובדת במשק בית.
משה גפני: אתם יכולים לבקש.
משה גפני: הרי הוא מגיש בקשה למס הכנסה שלילי, אז שיצרף לזה תצהיר כמה הוא מרוויח.
ליאת גרבר: אגב, זה לא רק לגבי עובדים במשק בית.
ליאת גרבר: גם לגבי שכירים אנחנו מסתמכים על טפסים שהמעבידים מגישים והעצמאים מגישים דוחות למס הכנסה.
ליאת גרבר: לגבי עובדים במשק בית, נקבע שזה יהיה על סמך הדיווחים של ביטוח לאומי.
ליאת גרבר: יש איזה הליך שהוא הליך תקין שנקבע בחוק של דרך העברת המידע.
ליאת גרבר: אנחנו לא מסתמכים על תצהירים בשום חלק של האוכלוסייה.
ליאת גרבר: זה לא שונה משכירים או מעצמאים.
משה גפני: אני צריך למסור דיווח לביטוח לאומי.
משה גפני: אני המעסיק.
משה גפני: הביטוח הלאומי לא הולך לבדוק אותי.
משה גפני: הוא בודק אותי?
משה גפני: הוא עושה משהו?
משה גפני: אני אומר שאני מעסיק עובד שכיר והוא מקבל ממני משכורת של 10,000 שקלים לחודש.
משה גפני: מה הביטוח הלאומי עושה עם מה שאמרתי?
ליאת גרבר: יש פה אנשי ביטוח לאומי.
משה גפני: עו"ד קרת, בבקשה.
משה גפני: אגב, אתה מוזמן כל יום לוועדה.
רועי קרת: אני מבין שמחר זה היום האחרון למושב הנוכחי.
משה גפני: לא בוועדת כספים.
רועי קרת: חוק מס הכנסה שלילי, אחד מהדברים שהוא קובע כתנאי לתשלום המענק הוא: "אם היה המעביד יחיד שהעסיק את העובד במשק בית, תנאי לתשלום הוא שהמעביד דיווח על הכנסתו של העובד למוסד לביטוח לאומי.
רועי קרת: פה לא מדובר על בדיקה של האם שולם או לא שולם?
רועי קרת: תנאי לתשלום של המענק של התשלום של מס הכנסה שלילי הוא שהיה דיווח.
רועי קרת: את המידע הזה הכי קל לקבל מהביטוח הלאומי מפני שקודם כל העובד עצמו לא תמיד יודע אם המעסיק דיווח עליו.
משה גפני: זה הכול אנחנו מדברים על דיווח רק של מעסיקים.
רועי קרת: במקרה הזה כן.
משה גפני: מה זה במקרה הזה?
משה גפני: בתקנות שעליהן אנחנו דנים עכשיו, הכול מדובר רק על מעסיקים?
משה גפני: אתה אומר שכדי לקבל מס הכנסה שלילי, המעביד צריך לדווח לביטוח הלאומי.
שגית אפיק: זה התנאי המהותי אבל זה לא ההסמכה למידע.
רועי קרת: החוק בהקשר הזה מתייחס לעובדות משק בית.
רועי קרת: לגבי מעבידים אחרים התנאי הוא שהיה דיווח למנהל, למס הכנסה.
רועי קרת: בהקשר הזה לא תמיד יש דיווח למס הכנסה לכן היה צריך לבוא לביטוח לאומי.
שגית אפיק: התקנות שלך לא חלות רק על משק בית.
ליאת גרבר: הן לא, אבל התקנות רלוונטיות מבחינת מידע רק על נושא של גמלאות וקצבאות שמשולמות על-ידי - - -
משה גפני: יש לי בעיה עם שיח המשפטניות הזה.
משה גפני: אתן צריכות לדבר איתי בעברית קלה.
משה גפני: אני כבר לא יודע למי לדווח.
משה גפני: הוא אמר שגם למנהל?
משה גפני: למי צריך לדווח אם אני רוצה לקבל מס הכנסה שלילי?
משה גפני: לפי החוק, למי המעסיק צריך לדווח?
ליאת גרבר: אם אתה שכיר ממילא המעביד - - -
משה גפני: אני עובד ב"אגד".
ליאת גרבר: אז "אגד" ממילא מדווחת למס הכנסה, לא מכוח מס הכנסה שלילי אלא מכוח חובתה לדווח על העובדים שלה.
משה גפני: אני עובד ב"אגד" ואני צריך לקבל מס הכנסה שלילי.
משה גפני: אתם מקבלים דיווח מהנהלת "אגד" שהיא המעסיק שלי.
משה גפני: יותר אני לא צריך לעשות כלום?
ליאת גרבר: לא, חוץ מהגשת הבקשה.
משה גפני: מבחינת המידע סיימנו.
ליאת גרבר: רק להבהיר, זה לא בתקנות - - -
משה גפני: אני לא עברתי את רף המס, אז מה יהיה?
ליאת גרבר: זה לא רלוונטי כי "אגד" ממילא מדווחת עליך.
ליאת גרבר: בכל מקרה היא חייבת לדווח על העובדים שלה.
משה גפני: אז גמרנו את הבעיה אם אני עובד ב"אגד" ואותו דבר אם אני עובד ב"דן".
משה גפני: יש אחד שעובד ב"אגד" ויש אחד שעובד במשק בית.
רועי קרת: זה שעבד במשק בית אין לנו דיווחים.
רועי קרת: הדיווחים שלו הם למוסד לביטוח לאומי ולצורך מס הכנסה שלילי, כדי להפעיל את מס הכנסה שלילי - - -
משה גפני: למה המעסיק מדווח לביטוח הלאומי?
ציון פיניאן: מר גפני, מה שיעור המס השלילי?
משה גפני: כמה משלמים מס הכנסה שלילי?
רוני סרי-לוי: יש פה שתי שאלות.
רוני סרי-לוי: לגבי מה הסכום שאנחנו משלמים בערך בממוצע לבן אדם זה יוצא 3,000 שקלים.
ציון פיניאן: ובאחוזים?
רוני סרי-לוי: אני רוצה להבהיר משהו.
רוני סרי-לוי: דווקא האוכלוסייה הזאת זאת אוכלוסייה שלא מגיעה לחבות במס.
רוני סרי-לוי: טווח ההכנסות של בין 2,000 ל-6,500 שקלים, אצל רוב האוכלוסייה, בעיקר נשים עם ילדים, לא מגיעה לחבות במס.
רוני סרי-לוי: זה לא שאנחנו מחזירים את מס ההכנסה שהם שילמו.
רוני סרי-לוי: זה מענק שניתן במנותק.
טלב אלסאנע: מה השיעור?
טלב אלסאנע: מה האחוזים?
טלב אלסאנע: איך הוא יכול לדעת?
משה גפני: האחוזים כתובים בחוק.
משה גפני: כמה כסף משלמים?
רוני סרי-לוי: 3,000 שקלים לשנה לאדם.
ליאת גרבר: לבני זוג זה כפול.
רוני סרי-לוי: עם התיקון לחוק החדש שיחול משנת המס 2012 זה יעלה ב-50%, זאת אומרת 4,500 לאישה.
רוני סרי-לוי: זה אולי אפילו יהיה יותר כי 3,000 זה ממוצע.
משה גפני: התשובה היא כזאת: הממוצע הוא 3,000 שקלים.
משה גפני: זה יכול להיות קצת פחות וזה יכול להיות קצת יותר.
משה גפני: אנחנו בחוק של - - -
ציון פיניאן: בכל אופן חייב להיות אחוז.
משה גפני: יש, זה כתוב בחוק.
משה גפני: ענייכם אתכם וגם אותי לדעת באיזה סכום מדברים.
משה גפני: בחוק של שינוי נטל המס שהעברנו כאן, העברנו תיקון לחוק מס הכנסה שלילי.
משה גפני: אישה תקבל 50% תוספת על מה שהיא מקבלת.
משה גפני: זאת אומרת, היא לא תקבל 3,000 בממוצע אלא 4,500 שקלים.
ליאת גרבר: גם גבר חד הורי.
רוני סרי-לוי: זה לגבי תביעות של 2012 שיוגשו ב-2013.
רוני סרי-לוי: תמיד מגישים שנה אחורה.
משה גפני: זאת אומרת שזה יעלה ב-50% בעקבות החוק שעשינו.
רוני סרי-לוי: צריך להבין שאצל אישה עם שלושה ילדים, הסכום המקסימאלי שהיא מרוויחה הוא 4,500 שקלים, אז במקום לקבל היום 460 שקלים לחודש, היא תקבל 690 שקלים לחודש.
רוני סרי-לוי: זה 8,000 ומשהו שקלים כשהיא מרוויחה 4,500 שקלים לחודש.
ליאת גרבר: זה גם לא יורד לה מהמס, היא מקבלת את זה ממש כמענק.
משה גפני: סיימנו עם עובד "אגד" ועכשיו אנחנו עם זה שעובד במשק בית.
משה גפני: מה אני מדווח לביטוח הלאומי?
רועי קרת: לא אתה מדווח, המעסיק מדווח.
משה גפני: מה אני מדווח ולמה בכלל אני צריך לדווח?
רועי קרת: קודם כל, בדמי ביטוח השיעורים הם אחרים והמדרגות הן אחרות מאשר במס הכנסה.
רועי קרת: עכשיו אני אתייחס אליך כאל המעסיק.
רועי קרת: אתה צריך לדווח בעיקר כדי לשמור על עצמך.
רועי קרת: אם יקרה משהו לעובד שלך במהלך הניקיונות של הבית, אם לא בוטחת יש לך בעיה וגם לעובד תהיה בעיה.
משה גפני: מה את מבקשת?
משה גפני: אנחנו תומכים במס הכנסה שלילי.
משה גפני: עכשיו מה אתם מבקשים?
ליאת גרבר: אנחנו מבקשים להאריך את תוקף ה תקנות על מנת שנוכל לקבל את המידע.
ליאת גרבר: עד אפריל 2012.
שגית אפיק: מה יקרה באפריל?
ליאת גרבר: הדרישה שהתוקף יהיה עד אפריל היא דרישה של משרד המשפטים כיוון שנתבקשנו להכין מערכת חדשה שלמעשה תייתר מידע שנקרא עודף.
ליאת גרבר: כפי שהסברנו קודם, כיום פונים אלינו למס הכנסה שלילי.
ליאת גרבר: אנחנו מקבלים את כל המידע, לגבי כל האוכלוסייה מביטוח לאומי ואנחנו, רשות המיסים, מצליבה את המידע בין אלה שביקשו מס הכנסה שלילי ובין המידע שהגיע לביטוח לאומי.
משה גפני: הורדת לי את כל מצב הרוח.
ליאת גרבר: למעשה בגלל זה אנחנו מבקשים את הארכת תוקף ה תקנות רק עד אפריל.
משה גפני: ספי, תעזור לי.
שגית אפיק: ובאפריל תהיה כבר המערכת הזאת שתמנע ממידע עודף להגיע אליכם והיא גם תספק הגנות על מאגר הזה?
משה גפני: רגע, תיתני כבוד למשרד המשפטים.
ספי זינגר: כמו שאמרה ליאת, הדרישה להאריך את התקנות עד אפריל היתה בקשה שלנו.
ספי זינגר: כמו שהיא אמרה, היום מועבר כל המידע לגבי מי שרשום אצל הביטוח הלאומי.
ספי זינגר: בעצם הבקשה היתה שיועבר מידע רק לאותה קבוצה שבעצם ביקשה מס הכנסה שלילי.
משה גפני: מה יהיה באפריל מבחינתכם?
ספי זינגר: באפריל תהיה מערכת שתבצע את ההתאמות שבאמצעותה יעבור המידע מביטוח לאומי ביחס לאותם אנשים שהגישו בקשה למס הכנסה שלילי.
משה גפני: ולא על כולם.
משה גפני: עד עכשיו הייתי מרוצה מאוד מכל הדיון הזה וזה באמת היה דבר חשוב ואני בעד.
משה גפני: אבל, יש כל הזמן משהו שאני מאוד פוחד ממנו.
משה גפני: הנושא של העברת מידע – יש דברים שהם חיוניים.
משה גפני: גם אני ביקשתי שתהיה העברת מידע על כל מיני נושאים מכיוון שזה מקצר תהליכים.
ציון פיניאן: במיוחד אם זה מביטוח לאומי.
משה גפני: אני מאוד חושש שמתחיל להיווצר פה מצב של האח הגדול.
משה גפני: בתרגום לעברית פשוטה ומסודרת, המשמעות היא שיהיה מישהו שישגיח עלי כל הזמן והוא ידע בדיוק כל מהלך שלי.
משה גפני: אני מאוד פוחד מהעניין הזה.
משה גפני: אנחנו עדיין במשטר דמוקרטי.
משה גפני: המילה "כל המידע" מזכירה לי משטרים אחרים בשנים אחרות.
ליאת גרבר: כל המידע שמוגדר בתקנות.
משה גפני: חס וחלילה, אני לא אומר שאתם עושים דבר שהוא בניגוד לחוק.
משה גפני: אבל, הוועדה כאן צריכה לאשר כל מיני חוקים וכל מיני תקנות.