GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף יצחק פריצקי: אני מדבר על דיון מהותי.
ויצמן שירי: בשבוע שעבר התקיים דיון, עברנו סעיף סעיף בהצעת החוק, הוגשו הסתייגויות שונות, סיכמנו, שחלק מההסתייגויות נכניס בין הקריאה השנייה והשלישית.
ויצמן שירי: בישיבה הקודמת שדנה בעניין אמרנו, שתתקיים ישיבה נוספת ובה נצביע.
יוסף יצחק פריצקי: ודאי שהצעת החוק הזאת היא הרבה יותר טובה מהצעת החוק הראשונה, אבל עדיין יש לה בעיות לא פשוטות, יש לה את הבעיה העקרונית מספר 1, שהולכים להפרטה של קרקעות, זו המשמעות האמיתית של העניין.
ויצמן שירי: איזו הפרטה, על מה אתה מדבר?
יוסף יצחק פריצקי: ברגע שאתה רושם זכות חכירה פירושו של דבר, שהוא יכול להעביר ולמכור אותה למי שהוא רוצה ולעשות בה מה שהוא רוצה, זו המשמעות.
ויצמן שירי: תסלח לי, זה לא נכון מה שאתה אומר.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, אפשר לקיים דיון אמיתי?
ויצמן שירי: בדברים שלך אתה לגמרי סותר את מה שכתוב בחוק.
ויצמן שירי: אני אומר לך למה, אף חקלאי לא יכול להעביר את הקרקע, מכירה לצורך הפשרה לא יכולה להתבצע, יש מיליון ואחד גופים שיכולים לאשר תוכנית מתאר.
ויצמן שירי: שנית, אני אומר לך, שלמדינה צריך להיות אינטרס, שחקלאי ירד מהעניין שנקרא חקלאות.
יוסף יצחק פריצקי: תפסת את השור בקרניו, השאלה אם זה האינטרס של המדינה.
ויצמן שירי: אני בטוח שכן.
ויצמן שירי: בוודאי שכן.
ויצמן שירי: אין שום משק ממוסה במדינת ישראל כמו ענף הנדל"ן.
אלדר דוכן: מלכתחילה הוחלט, שוועדת ההסכמות תנסה להגיע לנוסח מוסכם לגבי הצעת החוק.
אלדר דוכן: לטובת חברי הכנסת שלא נכחו בוועדת ההסכמות אני רוצה לציין, שלא הושג נוסח מוסכם לפחות על דעת הגורמים ששותפים לוועדת ההסכמות.
אלדר דוכן: משרד האוצר – שאני מייצג אותו – מתנגד בתוקף להצעה הזאת.
ויצמן שירי: את זה אמרת גם בפעם הקודמת.
אלדר דוכן: חבר הכנסת פריצקי לא היה ולכן אני רוצה לומר לו, שאני לא רואה הבדל גדול בין ההצעה הזאת להצעה המקורית.
אלדר דוכן: אני גם חושב שהעניין של "תושב זכאי" זה מעין הסוואה כי אין כאן שוויון.
ויצמן שירי: אני מבקש ממך, אל תחלק ציונים לחברי הכנסת, תאמר את מה שיש לך לומר כנציג משרד האוצר ובזה מסתיים העניין.
אלדר דוכן: אני לא מחלק ציונים, אני חוזר בי, אבל אני רוצה לציין, שאף תושב זכאי לא קיבל 70 דונם מהמדינה.
ויצמן שירי: חברי הכנסת, אפשר להצביע?
יצחק כהן: אני חוזר בי בעניין ההתייעצות הסיעתית.
ויצמן שירי: אם כך, אנחנו ניגשים להצבעה בעניין שתי הצעות החוק לשם העברתן לקריאה ראשונה: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע, התשס"א – 2000, של חבר הכנסת שלום שמחון וקבוצת חברי כנסת.
ויצמן שירי: והצעת חוק עיגון ורישום זכויות בקרקע של חקלאים ושל תושבי ערי פיתוח ושכונות שיקום, התשס"א – 2000, של חבר הכנסת ישראל כץ וקבוצת חברי כנסת, מי בעד ירים את ידו, כולל התוספת בסעיף 9 בהצעת החוק של חבר הכנסת ישראל כץ אשר תחול גם בהצעת החוק של חבר הכנסת שלום שמחון.
מארק איסמעילוף: לפני ההצבעה, אני רוצה לומר בנוגע לסעיף 9, שאני רואה אותו כרגע בפעם הראשונה, יכול להיות שאני לא מבין אותו נכון, אבל אם אני מבין אותו, המשמעות היא, שמי שמחזיק בדירה ציבורית יהפוך עכשיו להיות חוכר.
מארק איסמעילוף: אני מבקש להזכיר דבר אחד - - -
רחמים מלול: החוק הזה לא מתנגש עם חוק הדיור הציבורי?
ויצמן שירי: להפך, הוא מחזק אותו.
מארק איסמעילוף: על פי חוק הדיור הציבורי, הזכאי אמור לקנות את זכויותיו בדירה.
מארק איסמעילוף: אני לא יודע אם הסעיף הזה - - -
ויצמן שירי: סיכמנו שבין הקריאות השונות אני אאפשר לך להשמיע את דברייך.
ויצמן שירי: התחייבתי לאפשר לך להביע את כל ההסתייגויות הקשורות לסוכנות בין הקריאות הבאות.
מארק איסמעילוף: אני רק רוצה לציין, כמובן שהסוכנות איננה מתנגדת לסעיף הזה בתנאי שהוא לא פוגע בהסכם בין הממשלה לבין הסוכנות בנושא הפיצוי לסוכנות בגין הדירות הציבוריות.
ויצמן שירי: אנחנו ניגשים להצבעה, מי בעד העברת שתי הצעות החוק לקריאה ראשונה, שירים את ידו.
ויצמן שירי: בעד – 6 נגד – 2 נמנעים – 1
ויצמן שירי: אני קובע ששתי ההצעות תעבורנה לקריאה ראשונה, הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע, התשס"א-2000 של חבר הכנסת שלום שמחון וקבוצת חברי כנסת, והצעת חוק עיגון ורישום זכויות בקרקע של חקלאים ושל תושבי ערי פיתוח ושכונות שיקום, התשס"א-2000, של חבר הכנסת ישראל כץ וקבוצת חברי כנסת.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מבקש לרשום בפרוטוקול, שהצבעתי נגד במקום חבר הכנסת תאופיק חטיב.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – הטבות ליישובי הנגב), התש"ס – 2000 (של ח"כ ו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: שירי וקבוצת חברי כנסת)
אנה שניידר: זה לא יעלה מחר, מבחינתי, אני לא יכולה לגרום לכך שמשרד המשפטים יפרסם את זה עד מחר לקריאה ראשונה.
אנה שניידר: מה שאני יכולה לעשות, לאחר הישיבה היום, להעביר את ההצעה למזכיר הכנסת, אריה האן, עם בקשה לפרסום לקריאה ראשונה.
אלי גולדשמידט: אני רוצה להביא מחר בקריאה ראשונה שלוש הצעות חוק, אגב, גם ש"ס, גם העבודה וגם סיעת הליכוד שותפות להצעות.
אלי גולדשמידט: הצעת חוק של ח"כ סבן בנושא הטבות בדיור בנגב, שעברה אצלנו את הכנתה לקריאה ראשונה, הצעת החוק של חבר הכנסת ישראל כץ בנושא הטבות המס, והצעת חוק נוספת שכעת אנחנו דנים בה, של חבר הכנסת שירי ויצמן, הצעת חוק לעידוד השקעות הון, הטבות ליישובי הנגב.
אלי גולדשמידט: זה איזשהו משולש שמכסה את המצב הקיים בנגב.
אלי גולדשמידט: אני אומר גם לאנשי מס הכנסה ולכל מי שיושב כאן, אנחנו מכינים את ההצעות רק לקריאה ראשונה, יש לנו עוד מעבר של בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית, אני חושב שטוב היה אם שלוש ההצעות בסופו של דבר תאוחדנה להצעה אחת, כי יש בהן שרשרת הטבות, ויכול מאוד להיות שנבצע שינויים גם במפת הטבות המס הארצית, אבל הקו שאנחנו הולכים בו, שאנחנו רואים בנגב – גם בעקבות דוח מבקר המדינה – אזור שראוי לתת בו הטבות משמעותיות נוכח העובדה שבשנים האחרונות על פי דוח מבקר המדינה הנגב לא קיבל את מה שהיה צריך לקבל על פי דין, על פי הכללים ועל פי ההחלטות.
אלי גולדשמידט: הצעת החוק לעידוד השקעות הון (תיקון – הטבות ליישובי הנגב), מגדירה את ההטבה במענק ההשקעה ל-38%.
אלי גולדשמידט: מטרת התיקון לעודד יזמים להשקיע בנגב.
אלי גולדשמידט: בין היישובים שיכללו: נתיבות, רהט, באר-שבע, תל-שבע, אופקים, ירוחם, מצפה-רמון, דימונה וערד.
קריאה: מה זאת אומרת בין היישובים שיכללו?
ויצמן שירי: כל היישובים מקו רוחב 100 דרומה, פרט ליישובים עירוניים שאני לא מכניס אותם בכוונה כמו עומר, מיתר ולהבים, למרות שהם נמצאים בקו רוחב 100 דרומה.
ישראל כץ: איך אתה יודע שהם לא יכללו?
ויצמן שירי: הם לא יופיעו בחוק.
ישראל כץ: החוק לא מבדיל.
ויצמן שירי: בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית אני אוסיף הערה נקודתית, בנוסף לזה התחייבתי להכניס את שדרות למרות שהיא לא נמצאת בקו רוחב 100.
אנה שניידר: מתי תוסיף?
ויצמן שירי: בין הקריאות.
אנה שניידר: למה לא עכשיו, אחר כך יגידו שזה נושא חדש.
ויצמן שירי: או.
ויצמן שירי: קי, נוסיף כעת את שדרות.
אבשלום וילן: מה לגבי קריית גת?
ויצמן שירי: אני לא יכול להוסיף את קריית גת כי אם קריית גת תיכנס, אף אחד לא יגיע למצפה רמון ולדימונה.
אלי גולדשמידט: זה נכון גם לגבי שדרות.
ויצמן שירי: אני לא בטוח, שדרות הוא יישוב מוגבל מבחינת יכולת התעסוקה שהוא מציע.
אלי גולדשמידט: אני מציע לך לעשות שדרוג, לא עכשיו, אבל אני מציע לך כן להתחיל עם קריית גת ושדרות מבחינת קו הרוחב, אבל לקבוע שדרוג.
ויצמן שירי: כולם אוהבים את הנגב, כל ראשי הממשלה מלאים סימפתיה לנגב, אבל פרט לבן-גוריון, אף אחד לא עשה מאומה.
ויצמן שירי: לכן אמרתי, היות ואני נמצא בכנסת כבר שנה וחצי, למדתי עד כמה אפשר לסמוך על הפוליטיקאים ועל הפוליטיקה, אף אחד לא עשה כלום, לכן אני רוצה לתת את ההטבות במסגרת חוק.
ויצמן שירי: הלוואי ונגיע למצב שכתוצאה מהחוק הזה יגיעו לנגב יזמים ולא רק סיסמאות.
ויצמן שירי: אני משוכנע שלמדינה צריך להיות אינטרס להעביר תעשיות שלמות לנגב כי אחזקה של תעשייה שכזאת מבחינת מיסוי הרבה יותר כדאית למדינה.
אמיר ברקן: אני רוצה למחות, שבדיון רציני שכזה בנושא חוק עידוד השקעות הון, אין כאן נציג של מרכז ההשקעות.
אמיר ברקן: לפני שאני מתחיל, אני רוצה לציין, שהנתונים של שנת 2000 עוברים עיבוד במרכז ההשקעות, במשרד התמ"ס, ואני יכול לומר לכם, ששנת 2000 הצטיינה בגידול בהיקף ההשקעות ביחס לשנת 1999.
ישראל כץ: איך החלוקה האזורית?
ישראל כץ: במרכז יהיו יותר השקעות בגלל ההיי-טק.
אמיר ברקן: התזה המרכזית שאנסה להציג לכם, שהגדלת שיעור המענק לא תביא שום מפעלי היי-טק לדרום.
ויצמן שירי: היית אומר את זה גם כאשר הבאתם את "אינטל" לקריית גת?
ויצמן שירי: אינטל היו מגיעים לקריית גת אם לא היו מענקים?
סמדר אלחנני: "אינטל" זה לא היי-טק.
ויצמן שירי: "וישי" זה לא היי-טק, אינטל זה כן היי-טק.
ישראל כץ: "אינטל" הוא מפעל שמייצר, אבל למפעל שמפתח תוכנות, אין משמעות - - -
ויצמן שירי: אם מחר בבוקר מקימים באוניברסיטת בן-גוריון את המכון הלאומי לביו-טכנולוגיה –
אמיר ברקן: כמי שהיה מעורב מאוד בהכנת המכרז להביא מפעל תוכנה לשדרות, והכלים שבהם השתמשנו כדי למשוך אותם, אני יכול לומר לכם באחריות, שעידוד השקעות הון זה לא פרמטר, זה לא מה שיביא את המשקיעים שאנחנו רוצים להשקיע בפריפריה.
אמיר ברקן: אנחנו חייבים להסכים על איזה שהיא מטרה משותפת, אני חושב שהמטרה שאנחנו יכולים להסכים עליה, לא לעודד השקעות הון או לעודד בעלי הון, לתת רנטות לבעלי הון, אלא לשפר את איכות החיים בפריפריה.
אמיר ברקן: זו המטרה שאנחנו צריכים להסכים עליה.
אמיר ברקן: התזה שאני מנסה להציג בפניכם, שחוק עידוד השקעות הון, בגלל שהוא מיושן, בגלל שהוא נחקק בשנת 1959, בגלל שניסינו את כל הורסיות של המענקים, מ-40% ועד 20% לאורך הרבה מאוד שנים ולמרות המיליארדים ששפכנו משנת 1959 ועד היום, זה לא השיג את המטרה שרצינו מכיוון שאופי אוכלוסיית המפעלים שמגיעה לפריפריה בגלל חוק עידוד השקעות הון היא אוכלוסייה שלא תורמת למטרה שאנחנו הקמנו לעצמנו.
ויצמן שירי: תמיד אתה יכול לומר שאתה לא מאשר את המפעל של פלוני, הרי זה מה שקורה היום, שלא תמיד מאשרים כל השקעה במסגרת חוק עידוד השקעות הון.
אמיר ברקן: כשאנחנו בונים מערכת תמריצים, ברגע שאנחנו מתמרצים גורם ייצור ספציפי, לבד אנחנו מכוונים את אותם מפעלים שיגיעו כדי לקבל את אותו תמריץ.
אמיר ברקן: מיד תראו שמה שמעניין את אותן תעשיות, שאנחנו רוצים שיגיעו לפריפריה, שמשלמות שכר גבוה כמו למשל אותה חברת תוכנה שאנחנו רוצים להביא לשדרות, לעודד השקעות הון זה לא מדבר אליהן, הן צריכות משהו אחר.
אמיר ברקן: חוק עידוד השקעות הון נולד בשנת 1959, ניסינו כמעט את כל טווח המענקים, אבל במבנה הבסיסי שלו הוא יוצר עיוותים.
ויצמן שירי: נכון שהחוק מיושן אבל גם התזה שלכם מיושנת.
אמיר ברקן: עוד לא שמעת אותי.
ויצמן שירי: אני שומע אתכם כל הזמן, שמעתי גם את הגברת חביבה כהן.
ויצמן שירי: ברגע שאתה אומר, שאין משמעות למספרים, אם זה 38% או 24%, אני רוצה שתדע, ביום שלא יהיה הבדל בין מצפה רמון למרכז, אין שום תקומה לנגב.
ויצמן שירי: החוק הזה מטרתו ליצור אפליה מתקנת, תיקון עיוות, אל תביאו לנו מפעלי שיש וגם לא מפעלי בלוקים.
ישראל כץ: אני מציע, מאותו קו שאתה מחליט עליו, לקבוע, שאזור המוגדר כאזור עדיפות א' יקבל 38% ואזור עדיפות ב' יקבל - - -
ויצמן שירי: לא, אני לא מוכן.
ישראל כץ: אני אומר לך מדוע, אשקלון, באזור דרום, זה אזור פיתוח א', אתה לא יכול שלא להתייחס למה שהוגדר כאזור פיתוח א'.
(מציג שקף שכותרתו: אני אסקור בקצרה את העיוותים הקיימים היום בחוק ומלווים אותנו לאורך השנים.
(מציג שקף שכותרתו: ישנו עיוות בהקצאת מקורות השקעה וגורמי ייצור שונים, כתוצאה ממערכת אפליות שיצר החוק.
(מציג שקף שכותרתו: אנחנו דווקא מעודדים בעלי הון.
(מציג שקף שכותרתו: יש גורמי ייצור נוספים שמשתתפים בתהליך הייצור המעוותים בין יצוא ליבוא, משקיעי חוץ מקבלים יותר ממשקיעים מקומיים, תעשיה מקבלת יותר מול השירותים, השקעות גדולות מקבלות יותר מול קטנות וכו'.
(מציג שקף שכותרתו: כל זה מביא לביצוע השקעות לא יעילות וחסרות כדאיות כלכלית.
(מציג שקף שכותרתו: החוק הזה מעודד לתת רנטה גבוהה לבעלי ההון והשכבה המנהלת.
(מציג שקף שכותרתו: הוא מייצר מנגנון בירוקרטי גדול וסבוך והרווח שנובע מההטבות ליזם נמוך בהרבה מעלותם למדינה.
יוסף יצחק פריצקי: איון ויכוח – אני מקווה שגם לא אתכם – שהאינטרס הלאומי של מדינת ישראל הוא, שהנגב והגליל יזכו לעדיפות, שהאוכלוסייה תהיה שם, תרוויח טוב יותר, אנחנו מסכימים לזה?
אמיר ברקן: אין ספק, מזה התחלתי.
יוסף יצחק פריצקי: אם כך, אל תאמר לנו מה לא טוב בחוק, תאמר לנו, מה ממשלת ישראל עומדת לעשות?
אמיר ברקן: חבר הכנסת פריצקי, אני מתכוון בדיוק לדבר על זה, אני מנסה לייצג כאן תזה שאומרת, שאנחנו מחפשים פה את המטבע מתחת לפנס.
ויצמן שירי: כשאתה אומר, שאין קשר בין גובה המענקים המשולמים למפעלים מאושרים לבין מספר מקומות העבודה שהם יוצרים ואיכותן, אתה לא מדבר לעניין.
אמיר ברקן: זה לא עניין אישי, אני מייצג את עמדת הממשלה שהחליטה להתנגד להצעת החוק שלך.
(מציג שקף שכותרתו: המצב הקיים היום הוא, שאין קשר בין גובה המענקים המשולמים למפעלים מאושרים לבין מספר מקומות העבודה שהם יוצרים ואיכותן.
(מציג שקף שכותרתו: כמו כן, אין פיקוח אמיתי על עמידה בתוכניות תעסוקה ואין תמריץ משמעותי לעמידה בהן.
(מציג שקף שכותרתו: נביא בהמשך דוגמאות.
(מציג שקף שכותרתו: היו כמה דוחות של מבקר המדינה, ואני רוצה לספר לכם מתוך דוח מספר 46 של מבקר המדינה.
רחמים מלול: דוח מספר 46, מאיזה שנה?
אמיר ברקן: נדמה לי משנת 1995.
אמיר ברקן: מתוך בחינת תוצאות הסיוע, שניתן למפעלים שאושרו בשנים 1985-1989 במסלול מענקים, להגדלת התעסוקה, עולה התמונה הבאה: תחזית הגידול במספר המועסקים ב- 118 מפעלים, שסיימו את השקעתם והיו לגביהם נתונים מלאים על הגידול במספר המועסקים, עמדה על 7,013 מועסקים חדשים.
אמיר ברקן: כך הם "מכרו" למדינה למה לתת להם סובסידיה.
אמיר ברקן: כשמבקר המדינה בדק זאת הוא גילה, שהגידול בפועל במספר המועסקים היה 529 בלבד.
אמיר ברקן: למפעלים אלו ניתנו מענקים בגובה של 240 מיליון דולר, כלומר, שילמנו קרוב לשני מיליון ₪ לעובד, ועוד הטבות מס שקשה לאמוד את ערכן.
ויצמן שירי: היום אנחנו נמצאים בשנת 2000, מחר בשנת 2001, אתה מציג מסלול שלפני 15 שנה, ומשנת 1985 ועד 1989, זו הייתה התקופה הטובה ביותר של המדינה בהשקעות ביהודה ושומרון.
ויצמן שירי: אם באותה תקופה היינו פונים ליהודה ושומרון והנגב, הייתה בדיוק אותה רמת השתתפות של המדינה וזה נותן לך את התשובה מדוע החוק אינו טוב.
ויצמן שירי: אם היית אומר, שהחוק לא טוב אבל היום בחוק עידוד השקעות הון יש 24% לנגב, אני אומר לך, שהייתי מתחייב להשאיר את זה 24% אבל בתנאי שיהיה בין הנגב לבין יהודה ושומרון פער של 15% לפחות, ברגע שאין פער, אף אחד לא ייסע 200 קילומטר דרומה להקים מפעל.
אמיר ברקן: צריך שיהיה פער.
ויצמן שירי: צריך להיות פער אבל כרגע אין פער.
אמיר ברקן: אני מתווכח על הכלי, אני לא מתווכח על המטרה.
(מציג שקף שכותרתו: גם דוח מבקר המדינה האחרון, מס' 50, מתייחס לחוק עידוד השקעות הון.
(מציג שקף שכותרתו: אני מצטט מתוך הדוח האחרון: "כיוון שהמענק ניתן כשיעור מסוים מההשקעה בציוד ובמבנים, מעודד החוק השקעה במפעלים עתירי הון, ואומנם הוקמו באזורי העדיפות, בייחוד בעבר, בעיקר מפעלים עתירי הון בענפים לא מתוחכמים.
(מציג שקף שכותרתו: השכר במפעלים מסוג זה נמוך יחסית ושיעור המהנדסים והטכנאים המועסקים בהם קטן בהשוואה למפעלים אחרים".
ויצמן שירי: מה עוד אמר מבקר המדינה בדוח האחרון שלו?
ויצמן שירי: הוא אמר, שתושבי הנגב הופלו על ידי מדינת ישראל ב-3,680 שקלים פר אזרח.
ויצמן שירי: זה 2 מיליארד שקל בכל שנה.
אמיר ברקן: אני אגיע לזה.
יוסף יצחק פריצקי: הבעיה שאתה מתייחס אליה היא בעיה נכונה אבל היא לא פה.
אמיר ברקן: היא בהחלט פה.
יוסף יצחק פריצקי: לא, היא לא פה, אני אסביר לך מדוע, לך תתקן את בסיסו של החוק.
ויצמן שירי: אין בעיה שתבטל הכל, אבל תדאג שלנגב תהיה פריבילגיה בגלל המרחק.
אמיר ברקן: השורה התחתונה היא, ששר האוצר ושר התמ"ס הבינו, שחוק עידוד השקעות הון חייב לעבור, הם הקימו ועדה מאוד מכובדת בראשות שני מנכ"לי המשרד, פרופסור בן-בסט וד"ר חורש, הוועדה הזאת מתקדמת מאוד, תוך שבועיים נתחיל - - -
ויצמן שירי: תעשה לי טובה, שר האוצר ושר התמ"ס היו כאן בוועדה, הם אמרו בצורה ברורה, שהם יבטלו את חוק עידוד השקעות הון.
ויצמן שירי: ישנה מפה של סדרי עדיפויות, הם רצו לבטל אותה, פתאום הם אומרים, שאי אפשר לבטל ביהודה ושומרון כי נתן שרנסקי בקואליציה.
אמיר ברקן: אני לא יכול להתייחס לדברים האלה.
ויצמן שירי: אני מסכים אתך שחוק עידוד השקעות הון לא טוב, אבל מה עשיתם, שנה וחצי רק הבטחתם, יושב כאן נציג משרד ראש הממשלה, שביקש כל הזמן, תאריכו, תאריכו, והארכנו את המפה כל פעם בארבעה חודשים, בחודש הבא מסתיימת ההארכה האחרונה, שוב תבקשו להאריך?
מקומות עבודה: בהתייחס לבדיקה נוספת שערך המבקר ב-1999, לגבי 537 תוכניות שאושרו בשנים 1985-1998 למפעלי תעשייה בדרום הארץ ואשר בגינן שולמו מענקים בסכום של כ-800 מליון דולר, עלה כי: "20% מהמפעלים שסיימו לבצע את תוכניות ההשקעה שאושרו להם בתקופה הנבדקת לא היו פעילים באפריל 1999, ולפי הבדיקה המדגמית, כ-17% מהמפעלים הפעילים היו ברמת סיכון גבוהה – מפעלים בפירוק או מפעלים שסיכויי ההישרדות שלהם לטווח ארוך נמוכים".
מקומות עבודה: הבטחתי לתת דוגמה, אני לא רוצה לומר את שם החברה שמדובר בה, אבל מדובר בתוכנית השקעות בדרום שאושרה במרכז ההשקעות ביוני שנה זו.
מקומות עבודה: על פי החוק, החברה הגישה השקעה בהיקף של 75 מיליון דולר.
מקומות עבודה: המענק שתשלם המדינה בגין השקעה זו יגיע ל-61 מיליון שקל.
מקומות עבודה: תוספת התעסוקה שתנבע מהשקעה זו על הערכת היזמים, עומדת על 66 משרות.
מקומות עבודה: המענק שישולם עבור כל מקום עבודה נוסף יתקרב למיליון שקל.
מקומות עבודה: אנחנו חושבים שאנחנו נותנים את המענק לדרום, אבל בעצם אנחנו נותנים את המענק להרצליה פיתוח.
אלי גולדשמידט: אנחנו רוצים לקבע את התפיסה של עידוד לנגב, אנחנו עושים זאת באמצעות שלוש הצעות חוק, בין הקריאות נאחד את שלוש הצעות החוק, נראה את התמונה הכוללת של הטבות המס בכל הארץ, יחד עם זאת, נעבוד במידת האפשר בתיאום מלא ולא נעשה מחטפים.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את הצעת החוק של חבר הכנסת ויצמן שירי, הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – הטבות ליישובי הנגב), התש"ס-2000, להכנתה לקריאה ראשונה, מי בעד ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – הטבות ליישובי הנגב), התש"ס-2000, נתקבלה והיא תעבור לקריאה ראשונה.
אלי גולדשמידט: אני מודה לכולם, ההצעה אושרה פה אחד, הישיבה נעולה.
שלום שמחון: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
שלום שמחון: אנו דנים בהצעת חוק של חברת הכנסת ענת מאור וחברים נוספים, הצעת חוק שירות לאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי), (תיקון - תנאי שירות למתנדב בשנת שירות), התש"ס-1999.
שלום שמחון: בבקשה, חברת הכנסת מאור.
ענת מאור: בוקר טוב.
ענת מאור: אני שמחה שעושים קידום לחוק שהוא מאוד חשוב.
ענת מאור: למעשה, החוק דן בביטול אפליה שנוצרה שלא בכוונת המחוקק אלא שיצא מצב, שהמדינה מאפשרת מצב של שירות לאומי שניתן לבנות שהן דתיות.
ענת מאור: למעשה היא מאפשרת לתנועת נוער אחת, תנועת בני עקיבא, שיש לי הערכה רבה אליה, ליהנות מצוות הדרכה מאוד נרחב במימון ציבורי, במימון של המדינה.
ענת מאור: לעומת זאת, תנועות נוער רבות אחרות שעושות עבודה מאוד חשובה כמו: הנוער העובד, השומר הצעיר, הצופים וכולי, יש כ-12 תנועות נוער לא זוכות לדבר הזה.
ענת מאור: למעשה, העול והנטל והמעמסה נופלים על כל תנועה ותנועה.
ענת מאור: אנחנו עשינו תיקון ביוזמת חבר הכנסת רחבעם זאבי בכנסת הקודמת בנושא התחבורה.
ענת מאור: תוך כדי העבודה, היה תיקון בתקנות וזה הקל מאוד על תנועות הנוער.
ענת מאור: באותה עת, תנועות הנוער הסבו את תשומת הלב לכל האפליות האחרות שזה אומר: דיור, נושא הכלכלה ונושא הליווי שהוא ליווי חינוכי, הכשרות וימי עיון שהם דברים מאוד חשובים.
ענת מאור: מדובר בבני נוער, מדריכים בני 18,19.
ענת מאור: ואז, רצינו להוציא זאת לחקיקה והיועץ המשפטי קבע שאנחנו לא יכולים כי זה נושא חדש.
ענת מאור: הנחנו את הצעת החוק בכנסת הקודמת ולא הספיקו לטפל בה.
ענת מאור: אני מקווה, שהו משרד האוצר והו משרד החינוך וגם הוועדה יתנו לזה יד.
ענת מאור: שנת התקציב החלה עכשיו ותנועות הנוער בצרכים מאוד גדולים.
ענת מאור: לא הזכרתי את תרומתן ועבודתן הענקית והחשובה.
ענת מאור: כמי ששנים מלווה את זה, אני חושבת שאין מחלוקת על הצורך בעבודה החינוכית, טיפוח מנהיגות צעירה, חינוך לערכים, מול כל כך הרבה דברים שאנחנו רואים כמו אלימות, פשעים של נוער וכולי.
ענת מאור: בעיניי, זאת התשובה הכי אמיתית ורצינית.
מרים גרזי-רוזנבאום: אני מהלשכה המשפטית של משרד החינוך.
מרים גרזי-רוזנבאום: לגבי הבעיה שהצביעה עליה חברת הכנסת מאור, לעניות דעתי, הצעת החוק הזאת לא פותרת את הבעיה וגם הצעת חוק בכלל לא יכולה לטעון כך.
מרים גרזי-רוזנבאום: אם הבעיה היא איזו שהיא אפליה בין תנועות נוער...
שלום שמחון: הצעת חוק כזאת של חבר הכנסת ראובן ריבלין קיימת עוד מהכנסת הקודמת.
מרים גרזי-רוזנבאום: בסדר.
מרים גרזי-רוזנבאום: ..
אנה שניידר: זה לא משנה.
אנה שניידר: היא טוענת שזה לא פותר את הבעיה.
אנה שניידר: מיד נשמע למה.
מרים גרזי-רוזנבאום: הצעת חוק במתכונת הזאת לא תפתור את בעיית האפליה הנטענת ובוודאי לא בנוסח הזה.
מרים גרזי-רוזנבאום: הייתי רוצה להבהיר, שאם מישהו חושב שהטלה בחוק של דמי כלכלה ודיור על המפעיל תיפול על המדינה בסוף טועה, כי לא זה המצב.
מרים גרזי-רוזנבאום: בניגוד לדמי נסיעה שאפשר לחייב את המדינה לתת הנחות, לא כן הדבר בדמי דיור וכלכלה.
מרים גרזי-רוזנבאום: המצב הקיים היום לגבי שירות לאומי איננו שהמדינה מממנת דמי דיור וכלכלה לכל בנות השירות הלאומי.
מרים גרזי-רוזנבאום: זה לא נכון.
מרים גרזי-רוזנבאום: מה שקורה הוא, שמשרד החינוך באופן וולונטרי רוצה להפעיל כחלק מהמערכת החינוכית שלו מספר מסוים של בנות שירות לאומי והוא רוכש את זה במכרז, באופן וולונטרי, פרטי, כשיש מאות בנות שירות לאומי אחרות שאין להן ולו קשר אחד למשרד כלכלי, לפחות לא למשרד החינוך ולא למדינה בכלל.
ענת מאור: מה מספר התקנים שמשרד החינוך רוכש מהשירות הלאומי?
מרים גרזי-רוזנבאום: הוא לא רוכש את זה מהשירות הלאומי, הוא הוציא מכרז לגופים מוכרים...
ענת מאור: כמה מהם זה מהשירות הלאומי?
אדי הרשקוביץ: כמה זה עולה?
אדי הרשקוביץ: 20 אלף שקל.
ענת מאור: כמה תקנים יש?
אדי הרשקוביץ.: יש לנו כ-2,800 מתנדבות, זאת אומרת, עלות של 20 אלף שקל.
ענת מאור: זאת אומרת, יש 2,800 תקנים של משרד החינוך וכל השאר...
שלום שמחון: שר העבודה והרווחה נותן את אישור המתנדב.
אנה שניידר: לא, הוא גם קובע כללים למתן דמי כלכלה.
אדי הרשקוביץ: במשרד החינוך יש לנו יחידה שהיא זאת שקובעת מי כן ומי לא.
מרים גרזי-רוזנבאום: שלא יתקבל רושם מוטעה, יש את התקנות של שירות לאומי.
מרים גרזי-רוזנבאום: יש בערך 7,000 מתנדבות לשירות לאומי ומתוכן משרד החינוך לוקח לצרכיו מספר מסוים.
שלום שמחון: את מבקשת שאנחנו נגדיר במדויק מי מממן את הדבר הזה?
יעקב ליצמן: אל תכניס לה לפה דברים שאתה רוצה לשמוע.
מרים גרזי-רוזנבאום: תנועות הנוער שאין להן כוח אדם בשירות לאומי, כן מקבלות תקצוב מהמדינה.
מרים גרזי-רוזנבאום: מבחני התמיכה של תנועות הנוער נותנים תקצוב מסוים לכל גרעיני הרעים שהם בעצם הש"שינים, שלא ניתנים לתנועת בני עקיבא למשל.
יוני בן-דור: 2,000 שקל בשנה.
שלום שמחון: למה לסבך את המצב?
שלום שמחון: מה שחברת הכנסת מאור רוצה וגם אם צריך לנסח את זה פה אחרת, היא רוצה שמה שנותנים לבנות שירות לאומי יינתן לאדם שיוצא לשנת שירות מטעם תנועות הנוער.
ענת מאור: את אותם 20 אלף שקל.
מרים גרזי-רוזנבאום: בסדר, אבל החוק אומר פה שמי שצריך לשלם את זה, זה הגוף המוכר ובכלל לא משרד החינוך.
מרים גרזי-רוזנבאום: זאת אומרת, אם במקרה איזו שהיא עמותה.
שלום שמחון: בסדר, אז נתקן את זה.
שלום שמחון: מה את מציעה?
מרים גרזי-רוזנבאום: הדבר הזה לא רלוונטי בכלל, כי מדובר במכרז וולונטרי.
מרים גרזי-רוזנבאום: מחר המשרד יחליט שהוא לא לוקח אף בת.
שלום שמחון: את מושכת לכיוון לא נכון.
שלום שמחון: אנחנו לא מחפשים את הדרך איך לא לעשות את זה.
שלום שמחון: אנחנו מחפשים את הדרך איך לעשות את זה.
שלום שמחון: האם את מסוגלת לתרום כרגע לדיון בכך שתגדירי לנו איך צריך לרשום את זה כדי שזה יהיה בסדר והן תוכלנה להיות שוות לבנות השירות הלאומי?
שלום שמחון: אני מבקש לשמוע את היועצת המשפטית של ועדת הכספים.
אנה שניידר: אני רוצה להסביר במספר מילים מה אומר החוק, כפי שהוא קיים היום ואז אנחנו נראה אם הצעת החוק הזאת, בנוסח שמוצע כאן, אכן פותרת את הבעיה שאתם רוצים לפתור.
אנה שניידר: אם לא, נחשוב מה צריך לעשות.
אנה שניידר: החוק משנת 1998 והוא מגדיר את המושג "מתנדב בשירות לאומי" והוא אומר שמתנדב בשירות לאומי זה מי שמשרת בהתנדבות בשירות לאומי כאמור בפיסקה 3(ב) להגדרת ילד, לסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי.
אנה שניידר: הגדרת ילד, פסקה 3(ב) מתייחסת למי שלא מלאו לו 22 שנים והם: בת המשרתת בהתנדבות בכפוף למי שאישר השר, קרי: שר העבודה והרווחה לפי החוק כאן, ובתנאים שקבע באישור ועדת העבודה והרווחה והמונח הורה יתפרש בהתאם לכך.
אנה שניידר: זאת אומרת שבעצם ההגדרה של מתנדב.
שלום שמחון: מדברים על בת או בן?
אנה שניידר: כאן כתוב רק בת.
אנה שניידר: אני אומרת כרגע מה המצב הקיים.
אנה שניידר: יש גם הגדרה של מתנדב בשנת שירות: מי שמשרת בהתנדבות בשנת שירות כאמור בפסקה 4 להגדרה ילד.
אנה שניידר: פסקה 4 מדברת על מי שלא מלאו להם 21 שנים, אין אבחנה בין בת לבן והם משרתים בהתנדבות בשירות למטרה ציבורית או לאומית שאישר השר, שר העבודה והרווחה ובתנאים שקבע באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, תקופה שאינה עולה על 12 חודשים ושירותם הסדיר לפי חוק שירות ביטחון נדחה עקב שירותם בהתנדבות.
אנה שניידר: אני אומרת, שאני לא כל כך מבינה את התוספת שהצעת החוק הזאת רוצה להוסיף בסעיף 1, כי זה כבר קיים היום.
אנה שניידר: אתם רוצים שיהיה כתוב:
אנה שניידר: או בוגר כיתה י"ב, המתנדב לשנת שירות בקהילה במסגרת תנועת נוער המוכרת על ידי משרד החינוך, שמשרד הביטחון דחה את שירותו.
אנה שניידר: זה למעשה כבר קיים בהגדרה, אלא ששם מי שמאשר.
ענת מאור: סליחה, איפה מופיעה הפיסקה שקראת כרגע?
אנה שניידר: קראתי קודם מהחוק הקיים ועכשיו אני קוראת מסעיף 2 לחוק המוצע על ידכם.
אנה שניידר: אתם רוצים להוסיף בהגדרה משהו שלעניות דעתי כבר קיים.
אנה שניידר: אלא מה?
אנה שניידר: שהאישור של אותו גוף שקיים למטרה ציבורית וכולי, שזה כולל גם תנועות נוער.
אנה שניידר: אתם רוצים שיהיה על ידי שר החינוך והיום בחוק זה שר העבודה והרווחה.
אנה שניידר: אז את הנקודה הזאת אולי צריך להבהיר, אבל ההרחבה שאתם רוצים פה למעשה כבר קיימת.
אנה שניידר: אני ממשיכה הלאה: מה אומר החוק בעצם בסעיפים הקונקרטיים?
אנה שניידר: סעיף 2 לחוק מדבר על תנאי שירות והוא אומר כך: מתנדב בשירות לאומי, קרי: היום רק בת שירות לאומי, זכאי במשך זמן שירותו, נוסף על תנאי השירות החלים עליו גם לתנאי השירות כמפורט להלן: דמי כלכלה.
אנה שניידר: דיור.
אנה שניידר: בסעיף קטן (ב) כתוב: דמי הכלכלה והדיור יינתנו למתנדב בשירות לאומי על ידי הגוף המוכר שהפנה אותו לשירות הלאומי.
אנה שניידר: מה זה גוף מוכר?
אנה שניידר: בסעיף 1 בהגדרות כתוב: גוף מוכר זה גוף שהשר, שר העבודה והרווחה, אישר אותו לעסוק בטיפול והפנייה של מתנדבים לשירות לאומי.
שלום שמחון: זה בדיוק הקטע שלא פותר את הבעיה.
אנה שניידר: נכון, אני מסכימה, כי אם אתם אומרים כאן שמתנדב זכאי לדמי פיקוח ריכוז וליווי, אתם רוצים שבסעיף 2 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א) תתווסף פיסקה 3, אחרי דמי כלכלה ודיור יבוא: דמי פיקוח, ריכוז וליווי.
אנה שניידר: יצא שהסעיף אומר כך: מתנדב בשירות לאומי זכאי לדמי כלכלה, לדיור, דמי פיקוח ריכוז וליווי.
אנה שניידר: דמי פיקוח ריכוז וליווי לפי מיטב הבנתי, אלה סכומים שמשולמים למי שנוטל את הפיקוח והליווי ולא המתנדב עצמו.
אנה שניידר: אם תגידו שדמי הכלכלה והדיור והפיקוח והליווי יינתנו למתנדב על ידי הגוף המוכר, יצטרכו לתקצב את אותו גוף מוכר כדי שיהיה לו את הכספים האלה.
שלום שמחון: הגוף המוכר בעצם מקבל את המנדט ממשרד החינוך לצורך העניין הזה.
אנה שניידר: ממשרד העבודה והרווחה לפי המצב היום.
שלום שמחון: לפי המצב היום הוא נותן את האישור, אבל מי שמממן זה אתם, לא?
שלום שמחון: צריך שיהיה ברור שלא הצופים הם הגוף המוכר שמממן אלא מי שמממן את הצופים.