GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוסי רז: אנו מעבירים מבית-החולים למקומות שאני לא בטוח שרואים בזה- - - א' וילן: אני חושב שחבר-הכנסת פריצקי צודק, אך קראתי את החוק והוא מדבר רק על העלאת התקרה.
מוסי רז: עליך להגיש הצעת חוק פרטית או לשכנע את המדינה להגיש.
יוסף יצחק פריצקי: תגיש הסתייגות.
אבשלום וילן: זו לא הסתייגות.
אבשלום וילן: אתה לוקח פה קורקינט, ואתה רוצה להפוך אותה עכשיו למרצדס.
אבשלום וילן: זה לא יעבוד.
אבשלום וילן: הצעת החוק הזו מתעסקת בפסקה אחת בלבד - העלאת התקרה.
אבשלום וילן: היא לא מתקנת את כל מהות החוק.
אבשלום וילן: אני מדבר ברצינות, ואני גם אתמוך בך.
אבשלום וילן: תסתכל מה הוא הרציונל.
אבשלום וילן: לגבי הנושא עצמו, חבר-הכנסת מוסי רז, אגיד לך איפה הבעיה.
אבשלום וילן: תחילה, אני אומר פה לחבר-הכנסת ליצמן ודומיו שזה שהם מנצלים את החוק הקיים למטרותיהם והם עושים זאת, לצורך העניין, בצורה הוגנת וישרה, אני אומר שזה רק לזכותם.
אבשלום וילן: אם זה נעשה באופן ישר וכדין, זה לגיטימי לגמרי.
אבשלום וילן: זו אמונתם, זו דרכם האידיאולוגית, ואני מכבד זאת.
אבשלום וילן: איפה הבעיה שלי?
אבשלום וילן: אני חושב, שהתפיסה כתפיסה היא תפיסה בעייתית.
אבשלום וילן: בתוך עמי אני חי.
אבשלום וילן: אם הייתי יכול עכשיו לבנות את החברה הישראלית מחדש, הייתי הולך עם חבר-הכנסת מוסי רז.
אבשלום וילן: כנראה שכרגע זה לא באפשרותי.
אבשלום וילן: יש פה חברה עם פערי המשכורות הכי גדולים בעולם המערבי, כמעט יותר מארצות-הברית, ומה שקורה פה הוא על גבול העולם השלישי, בעוד שפה כולם רצים על הקטנת מסים.
אבשלום וילן: לדעתי, כל המערכת הכלכלית וכל מעצבי דעת הקהל במדינת ישראל הם דפוקים, ולא בביטוי, בהשקפה החד-מימדית שלהם, ואין שום רגישויות לצרכי חברה וכו'.
אבשלום וילן: זהו המצב.
אבשלום וילן: לגבי השאלה האם יש דרך שלישית או אין דרך שלישית, זה ויכוח מעניין מאד ויש לי הרבה מה להגיד בתחום, ולא אכנס לזה עכשיו.
אבשלום וילן: מהי טענתי הבסיסית?
אבשלום וילן: במה אנו מטפלים היום בישראל שאפשר בתחום האזרחי.
אבשלום וילן: מגיעים לתשלומי ההעברה, והם יותר גדולים מתשלומי משרד החינוך והם כבר כמעט כמו תקציב הביטחון, וכך מתמודדים עם הקטנת פערים בתוך החברה.
יוסף יצחק פריצקי: עובדה שהפערים לא קטנים, כי העסק דפוק.
אבשלום וילן: הם גדלים.
אבשלום וילן: תאר לעצמך שאנו לא עושים זאת.
אבשלום וילן: שר האוצר הבא, ויקראו לו בייגה שוחט, יעקב נאמן, מאיר שטרית, מאיר פרוש, וילן או אלי גולדשמידט - במציאות הקיימת היום בארץ, התקציבים שהוא יביא יהיו תקציבים שפוגעים בנושאים החברתיים.
אבשלום וילן: אני בעד לקבל את התיקון.
אלי גולדשמידט: המותר לי להציע הצעה כלשהי, אם היא תהיה מקובלת עליכם?
אלי גולדשמידט: אני חושב, שהדבר המרכזי הוא הדבר שגם סמדר אלחנני בתזכירה אומרת וגם חבר-הכנסת מוסי רז אמר זאת בדבריו.
אלי גולדשמידט: אנו צריכים למצוא איזה שהוא איזון בין הצורך לעודד תרומות למיגזר השלישי - מיגזר העמותות, הפעולות ההתנדבותיות וכו'.
אלי גולדשמידט: אני חושב, שזה מאד נכון.
אלי גולדשמידט: אבל, אנו גם צריכים שלא ייווצר כתוצאה מזה אי-שויון בהקצאת משאבים בחברה הישראלית, כי בכל זאת יש פה השתתפות של 35% מתקציב המדינה.
אלי גולדשמידט: הייתי רוצה לקיים דיון נוסף על עניין זה, שישתתף בו נציג האוצר או נציג אגף התקציבים ויגיד, למשל, האם העובדה שבית-החולים "תל-השומר" מקבל תרומות בהיקף מסויים ובית-חולים אחר לא מקבל - האם אחרי זה במסגרת התיקצוב יש איזה שהוא איזון.
יוסף יצחק פריצקי: נגעת פה בדיוק בעסק.
עופר חוגי: הוא מקבל הרבה יותר.
עופר חוגי: הוא חזק.
אלי גולדשמידט: יש בית-כנסת מסויים שמצליח לגייס הרבה תרומות, ויש בית-כנסת אחר שלא מצליח לגייס הרבה תרומות.
אלי גולדשמידט: האם בהעברות, בגופים נתמכים, יש התחשבות?
יוסף יצחק פריצקי: לא שאין התחשבות.
יוסף יצחק פריצקי: אין דיווח.
יוסף יצחק פריצקי: לגבי ועדת התמיכות, אין דיווח.
אבשלום וילן: לא אמרתי את משפט הסיום שלי.
אלי גולדשמידט: תעשה זאת, כשאתה מנהל את הישיבה פה.
אבשלום וילן: משפט הסיום שלי היה, שאני בעד לאשר את החוק.
אבשלום וילן: יש את הנושא של החוק, ובאמת נראה את הקטע הזה של האם אפשר לכוון זאת ולומר: "ובלבד שהתרומות יהיו ל-1, 2, 3 או 4".
אבשלום וילן: האם זה ניתן?
אבשלום וילן: זה לא בטוח.
אמנון כהן: אי אפשר לכוון.
אלי גולדשמידט: אני מתנצל שעלי ללכת, אך אני צריך להתעסק במימון בחירות מיוחדות.
יעקב ליצמן: היושב-ראש, בנושא מימון הבחירות, 'תסגור' גם איתנו.
יעקב ליצמן: נדמה לי, שגם לנו יש איזו שהיא מלה.
אבשלום וילן: נותרה רבע שעה לסיום הדיון.
אבשלום וילן: אני מברך את חבר-הכנסת הנדל על שובו.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לומר את הצעתי שזה ימוצה, ואחרי זה נדחה את הדיון ונבקש את איש אגף התקציבים או אדם מהאוצר לבוא.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה פה גם את אנשי המיגזר השלישי.
אלי גולדשמידט: בכל אופן, זו הצעתי.
צבי הנדל: אני לא בעד זה.
יוסף יצחק פריצקי: האם אתה מפחד שלא נספיק ולא נקבל את זה?
צבי הנדל: בדקה שגזרתי על עצמי אסביר.
צבי הנדל: מה שחבר-הכנסת גולדשמידט אמר וכולנו קפצנו, שיש בזה אמת, זה מאד לא פשוט.
צבי הנדל: למעשה, אתה מעודד גופים לא לעשות מאמצים לגיוס תרומות.
צבי הנדל: תגיד: "מי שלא יצליח לגייס תרומות - אל תדאג, אני אתן לך".
צבי הנדל: אם זה כך, איזו מוטיבציה יש למישהו לגייס תרומות?
צבי הנדל: גיוסי תרומות בבתי-חולים - אני חלק מחבורה בבית-החולים בבאר-שבע שעושה מאמצים עילאיים ופחות בהצלחה ולא כמו "תל השומר".
צבי הנדל: אתה צריך לתת לה עידוד, וזה בדיוק הפוך.
צבי הנדל: זה מורכב, ואין אמת מוחלטת.
צבי הנדל: אני רוצה, שכולנו נצא מתוך הנחה שגם בחוק הזה אין אמת מוחלטת.
צבי הנדל: אני מוכן למצוא פירצה כזו או פירצה כזו.
צבי הנדל: הכותרת, שאני רוצה לתת - בניגוד מוחלט למה שסמדר אלחנני טוענת כבר שנים - שזה אחד החוקים הכי בריאים בחברה שלנו.
צבי הנדל: אינני מכיר עוד הרבה חוקים כל כך בריאים בהקשרים האלה, כל כך חיוניים וכל כך מעודדים נתינה ועזרה הדדית וכו' כמו החוק הזה.
צבי הנדל: לכן, אני מציע שלא נחפש תמיד את הפרצות הקטנות, אלא נראה את התמונה הכוללת.
צבי הנדל: דבר אחרון שברצוני לדעת אינפורמטיבית לגבי השאלה שלו והשאלה שלו והשאלה שלי לפני שהם נכנסו:
צבי הנדל: האם ניתן להכניס פה הסתייגויות או שזו חקיקה ראשית ואי אפשר להכניס בחוק הזה שום דבר?
צבי הנדל: זה לא על שני מליוני השקלים.
דוברת: בטח שאפשר.
א' אלחנני: אתה מתייחס למטרה ציבורית.
א' שניידר: אינך יכול להוריד את הרפורמה דרך זה.
א' שניידר: י' פריצקי: אני חושב, שההסתייגות שאני עומד להגיש היא לא נושא חדש.
י' קפלן: לגבי ההסתייגות שאתה עומד להגיש, תבין מה היא תעשה.
דובר: זה 'תוקע' אותו.
י' קפלן: ראשית, זה 'יתקע', אך אינני מדבר על הצד הזה.
י' קפלן: מבחינת זה שאדם יוכל לתרום נעליים ובגדים ולקבל זיכוי מזה, זה אומר להעמיד צבא מפקחים.
יוסף יצחק פריצקי: אתה תקבע את התעריף.
י' קפלן: זה אומר העמדת צבא מפקחים, שיתחיל לבדוק מה השווי.
יוסף יצחק פריצקי: יוני קפלן, הבנתי אותך, ואינני מפחד מזה.
צבי הנדל: אבל, אני שואל שאלה עקרונית.
ס' אלחנני: אענה לך, אם יתנו לי לדבר.
ס' אלחנני: אני מנסה לענות לך, אבל קשה פה.
ס' אלחנני: בסעיף 9(2) בחקיקה הראשית, בפקודת מס הכנסה, כתוב: "'מטרה ציבורית' - מטרה שעניינה דת, תרבות, חינוך, מדע, בריאות, סעד או ספורט וכן מטרה אחרת שאושרה ע"י שר האוצר כמטרה ציבורית".
ס' אלחנני: לפיכך, לקחתי את כל הפירסומים, הודעות שר האוצר, מה הן מטרות ציבוריות נוספות, וזאת הרשימה שחילקתי לכם והיא לפניכם.
ס' אלחנני: שר האוצר יכול להוסיף מטרות ציבוריות.
ס' אלחנני: מה שיש פה זה כל מה שפירסם שר האוצר עד היום.
ס' אלחנני: אתה יכול לבקש משר האוצר להוסיף או לגרוע.
ס' אלחנני: אתה לא יכול להוסיף על זה.
א' שניידר: מלכתחילה כן.
צבי הנדל: האינני יכול לעשות זאת דרך חקיקה?
צבי הנדל: א' שניידר: בחקיקה - כן.
ס' אלחנני: אתה יכול לעשות זאת בחקיקה ראשית.
צבי הנדל: אבל האם אי אפשר לשים פה בהסתייגות אלא רק בחקיקה ראשית?
ס' אלחנני: לגבי הפרשנות המשפטית של זה, תענה לך היועצת המשפטית.
ס' אלחנני: אני רוצה להעיר שתי הערות טכניות.
א' שניידר: אפשר להכניס בהסתייגות שהיא לא נושא חדש.
א' שניידר: אם אנו מפרשים באופן רחב את סעיף 46 ומדובר על תרומות למוסד ציבור ואתה רוצה- - -
צבי הנדל: אני שואל קונקרטית: בסעיף הזה במקום שיופיע "יהודה ושומרון" אני רוצה שתהיה גם ירושלים.
א' שניידר: אתה צריך לתקן את ההגדרה של "מטרה".
א' שניידר: אתה יכול לעשות זאת רק מה-1 בינואר 2001 ואינך יכול לשנות זאת, לדעתי, רטרואקטיבית.
א' שניידר: כהסתייגות אני יכולה לשמור זאת.
אבשלום וילן: נשמע מסמדר אלחנני שתי הערות, ואחר כך נשמע את חברי-הכנסת ליצמן, אמנון כהן ועופר חוגי.
אבשלום וילן: יוני קפלן חייב לעזוב ב-10:45.
ס' אלחנני: אינני חוזרת על התזכיר שלי, שכולכם מכירים אותו.
ס' אלחנני: חוץ מאשר לכתוב לו מוסיקה לאופרה, עשיתי כבר הכל.
ס' אלחנני: אני חושבת, שגם על ה"יזכור" מיום כיפור חזרתי בפני כולם.
ס' אלחנני: בפקודת מס הכנסה כתוב: ינתן לו זיכוי בשיעור זה וזה על סכום כולל של תרומות העולה על 30% מההכנסה החייבת של הנישום באותה שנה או על 480 אלף שקל, לפי הנמוך שביניהם.
ס' אלחנני: אינני מבינה מה יעזרו שני מליוני השקלים האלה, כי 30% משני מליוני שקלים הם 600 אלף שקל.
ס' אלחנני: מה זה יעזור?
ס' אלחנני: זה לא יכול להיות יותר מ-480 אלף שקל.
ס' אלחנני: זה לא יכול להיות יותר מ-30% לפי הנמוך.
י' קפלן: זה 30% מההכנסה החייבת או שני מליוני שקלים לפי הנמוך.
ס' אלחנני: האם זה 30% לפי הנמוך?
ס' אלחנני: י' קפלן: דוגמא: אם ההכנסה החייבת היא 1.5 מליוני שקלים, 30% מ-1.5 מליוני שקלים הם 450 אלף שקל.
מוסי רז: במקרה הזה, לא יהיה שינוי.
י' קפלן: אז, התקרה תהיה 450 אלף שקל.
י' קפלן: אם ההכנסה החייבת היא עשרה מליון שקלים, 30% מעשרה מליון שקלים הם שלושה מליוני שקלים ואז התקרה היא שני מליוני שקלים והיא הנמוכה.
א' שניידר: בדיוק.
ס' אלחנני: ההצעה היא שזה יהיה לשנת המס 2000.
ס' אלחנני: אם לא יהיה שינוי בתקנות הכנסת, והכל יכול להיות, שנת המס 2000 נגמרת בעוד 17 יום.
ס' אלחנני: אינני רואה כמה תרומות אפשר לגייס ב-17 יום.
אמנון כהן: מדובר במה שכבר תרמו.
יוסף יצחק פריצקי: לזה אתנגד, כי זה חוק רטרואקטיבי.
יוסף יצחק פריצקי: לשיטתו, זה לא רטרואקטיבי.
ס' אלחנני: יכול להיות, שוועדת הכנסת תשנה את שנת המס.
י' קפלן: בנושא הרטרואקטיביות אנו בוגרי כמה דיונים בחקיקה שכבר עשינו, ועשינו זאת בקרנות הנאמנות המסוייגות ובחוק המיזוגים והפיצולים שהזכרתי קודם ואת שניהם עשינו מה-1 בינואר 2000, והגענו לשתי מסקנות: דבר אחד הוא, שבנושא הרטרואקטיביות יש שאלה גדולה האם זה רטרואקטיבי כשמדובר בתוך שנת המס.
י' קפלן: דבר שני שנאמר בדיונים הקודמים הוא, שאין בעיה עם רטרואקטיביות אם מדובר בחוק מקל.
י' קפלן: לכן, חבר-הכנסת פריצקי, סוגיית הרטרואקטיביות בעניין הזה היא לא מהותית.
יוסף יצחק פריצקי: זה רטרואקטיבי.
י' קפלן: כמו שאמרה סמדר אלחנני, יש הרבה מאד אנשים - ובדרך כלל, מה שקורה הוא שהדבר הזה הוא על בסיס מזומן - עושים את תכנוני המס.
י' קפלן: אדם לא יודע בתחילת השנה האם הכנסתו החייבת תהיה עשרה מליון שקלים או שלושה מליוני שקלים.
י' קפלן: ס' אלחנני: אלה שבתחום הזה יודעים.
י' קפלן: לא נכון, כי יש שעושה עיסקה חד-פעמית; אלה שעשו את שתי העיסקאות השבוע של החלפת מניות במאות מליוני דולרים לא ידעו קודם שתהיה להם ההכנסה הזאת.
י' קפלן: אבל, היום, הם יודעים.
ס' אלחנני: ממילא היא לא חייבת במס עכשיו.
י' קפלן: למה את אומרת זאת?
י' קפלן: הם עושים את החישובים בסוף השנה.
י' קפלן: מכיון שאנו עדיין נמצאים לפני סוף השנה ואפשר עדיין לתרום 17 יום את הכספים האלה, אינני רואה בנושא הזה שום בעיה.
י' קפלן: יתרמו ב-31 בדצמבר.
י' קפלן: זיכרו מה קורה עם קופות-הגמל.
י' קפלן: האם אתם זוכרים את פרסומות הבנקים מדי שנה: "תפקידו בקופות-הגמל עד יום 31 בדצמבר"?
י' קפלן: בואו ותפקידו עד ה-31 בדצמבר, כדי לקבל את הניכוי זיכוי.
מוסי רז: מה עם אלה שכבר תרמו?
מוסי רז: אותם אינך צריך לעודד לתרום.
י' קפלן: אם הם תרמו, אין בעיה כלל.
י' קפלן: הם כבר עשו את התרומה.
י' קפלן: אלה אמרו לך: "אינני צריך את הטובות שלך.
י' קפלן: אני תורם גם כאשר התקרה מוגבלת".
י' קפלן: אני רק אומר לך, שלפי הנתונים אצלנו של אלה שמנצלים את התיקרה, את 480 אלף השקל, לא מדובר בהרבה מאד אנשים במשק אלא בקבוצה מאד קטנה של אנשים.
ט' דולן-גדיש: ברצוני להעיר, שתזכיר החוק בעניין הזה הופץ ב-4 בספטמבר.
ס' אלחנני: גם הרפורמה במס הופצה.
ס' אלחנני: אז מה?
מוסי רז: זה יותר גרוע, אם אנשים יתחילו להתנהג על-פי תזכירי חוק ולא לפי חוקים.
יעקב ליצמן: אני תומך בחוק, ואני חושב שגם ברטרואקטיביות.
יעקב ליצמן: אם אנו אומרים שעל גזירות יש רטרואקטיביות, קל וחומר על הטבות.
יעקב ליצמן: אני חושב, שרטרואקטיביות היא לא אסון - מי שתורם כמובן רק בשנת 2000.
יעקב ליצמן: אני גם תומך בהצעת חבר-הכנסת פריצקי לגבי כלים למשל מי שרוצה לתרום מחשב או מקרר לבית-חולים וכו'.
יעקב ליצמן: י' קפלן: אתה מבין את הבעיה בזה.
יעקב ליצמן: הבעיה - עם כל הכבוד, אתם תצטרכו להתמודד עם זה, ואני לא יודע איך, כפי שאתם מתמודדים עם הדברים.
ס' אלחנני: אני חושבת, שבארצות-הברית הפסיקו עם השמלות המשומשות.
יוסף יצחק פריצקי: לא הפסיקו.
י' קפלן: זו בעיה.
יעקב ליצמן: סמדר אלחנני, אינני חושב שזה מקור לצחוק.
יעקב ליצמן: נניח, שחבר-הכנסת פריצקי מציע לתת לבית-חולים מקרר "אמקור 15".
י' קפלן: אם כך, ימכור זאת ויתן את המזומן.
י' קפלן: בית-החולים צריך לתת לו קבלה.
יעקב ליצמן: זה בספרים.
יעקב ליצמן: דובר קודם בקשר להשתתפות המדינה במוסד.
יעקב ליצמן: אם מוסד הטכניון מקבל מהמדינה 30% מתקציבו - אז בסדר, אני חושב שאפשר לקבל את מה שהוא מציע.
יעקב ליצמן: אם יש מוסד שמקבל למשל 2% מתקציבו מהמדינה - לדעתי צריך להגדיל את הפטור ביותר אחוזים.
אבשלום וילן: יש דילמה.
אבשלום וילן: אם אתה לא נותן לאנשים את האפשרות: "תלכו ותתרמו" ואתה אומר: "אני אוריד לכם" - אתה נותן מוטיבציה שהם לא יביאו.
אבשלום וילן: אבל, זה סיפור אחר.
יעקב ליצמן: אני רוצה שיתרמו.
יעקב ליצמן: אני מכיר בכל תרומה, כי אני רוצה שיתרמו.
יעקב ליצמן: אינני מבין אותך.
אבשלום וילן: זה דיון אחר, וזה לא כרגע.
אבשלום וילן: אמנון כהן: יש דברים במה שאמרו כאן
אבשלום וילן: חבריי כמו חבר-הכנסת מוסי רז וגם במה שכתבה סמדר אלחנני ובמה שאמר חבר-הכנסת גולדשמידט, אבל אני חושב שעדיין מדינתנו לא השכילה לעשות את הדברים האלה בצורה נכונה.
אבשלום וילן: כשהיא מתקצבת רשויות מקומיות, היא אומרת לפעמים: "קח MATCHING לפרוייקט כזה או אחר, 50% שקל מול שקל, אני אתן לך", והיא באה לעיריית לוד או לעיריית ראשון-לציון.
אבשלום וילן: ברור שראשון-לציון תנצל את התקציב, ולוד תוכל לנצל, ובסוף שנת התקציב ברגע שהוא לא מנצל - שוב יעבירו את הכסף לראשון-לציון, ושוב העיריה החלשה תישאר דפוקה ובמקרה הזה לא לוד אלא עיר אחרת.
אבשלום וילן: זו תפיסה כללית במדינה - מלכתחילה לא מבקשים מעיריה חלשה שקל מול שקל אלא נותנים את העזרה ויודעים שראשון-לציון חזקה.
אבשלום וילן: כלומר, גם פה בהבנה הכללית צריכה להיעשות איזו שהיא עבודה גם מבחינת העבודה והרווחה מול כל משרדי הממשלה מול הרשות המקומית כדי לראות איך אנו עומדים.
אבשלום וילן: כמובן, שיש לעשות זאת גם אם אלה בתי-חולים ומוסדות ציבוריים במרכז הארץ והתורמים רוצים לתרום לשם; המדינה לא יכולה להגיד לאדם שתורם: "תיתן לבית-החולים 'ברזילי' ולא לבית-החולים 'תל-השומר'", אבל היא יכולה לראות: "יש תרומות בסך כך וכך כסף, ולגבי השתתפות המדינה במקום ארבעה מליוני שקלים שהייתי צריך לתת אני נותן עכשיו שני מליוני שקלים ושני מליוני שקלים אני אעביר לבית-החולים 'ברזילי'".
אבשלום וילן: כלומר, זה צריך להיות בחשיבה הכללית.
אבשלום וילן: אינני יכול להגיד לתורם: "אני רוצה שתתרום לבית-החולים 'ברזילי'".
אבשלום וילן: אני חושב, שאנו צריכים לתמוך בחוק הזה עם הסתייגות או בלי הסתייגות.
אבשלום וילן: צריך להכנס וליזום חוק חדש.
אבשלום וילן: אני בהחלט מסכים עם דברי חבר-הכנסת פריצקי.
אבשלום וילן: אתם צריכים למצוא את הכלים להתמודד עם הדברים האלה, אבל לא היום ואז לאבד את זה דוקא.
צבי הנדל: חבר-הכנסת ליצמן, תייצג גם אותנו אצל חבר-הכנסת גולדשמידט.
יעקב ליצמן: אהיה כאן בהצבעה.
יעקב ליצמן: (יו"ר הוועדה, חה"כ א' גולדשמידט, חוזר לחדר הישיבות.
יעקב ליצמן: )
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת וילן, האם אנו נצביע?
אבשלום וילן: אתה יושב-ראש הוועדה, ולא אני.
אלי גולדשמידט: אני לא רוצה לנצל את זכותי, ואני רוצה שזה יהיה בהסכמה.
אלי גולדשמידט: אני חושב, שראוי שנשמע את אנשי האוצר לגבי מה קורה לגבי גופים שיש להם ריבוי תרומות.
צבי הנדל: אמרת מלה, ולא שמעת מה ענו לך.
צבי הנדל: עניתי בהרחבה על מה שאתה אמרת.
אלי גולדשמידט: מה אעשה, כאשר יש עוד צרות?
אבשלום וילן: היושב-ראש גולדשמידט, האם אתה מוכן שזה יהיה בסדר-היום של הוועדה בשבוע הבא?
אלי גולדשמידט: אני אומר להזמין נציג מאגף התקציבים.
אלי גולדשמידט: אני מבקש, שחבר-הכנסת פריצקי או חבר-הכנסת רז יכנסו אלי.
אבשלום וילן: חבר-הכנסת מוסי רז, הכנס לחדר של חבר-הכנסת גולדשמידט.
אבשלום וילן: (יו"ר הוועדה, חה"כ א' גולדשמידט, יוצא מחדר הישיבות.
אבשלום וילן: )
עופר חוגי: יוני קפלן, לדעתי היה צריך להיות פה שינוי בכל התפיסה של התקנה.
עופר חוגי: אני חושב, שהיה צריך לעשות גם למוסדות שנמצאים בפריפריה ולתת זכויות קצת עודפות לעומת מוסדות אחרים - שלא יהיה 35% אלא אולי 40% או 50% למוסדות מסויימים לדוגמא: מוסדות כמו בתי-חולים ומוסדות חינוך.
י' קפלן: אתה מציע להבחין בין מטרה למטרה, וזה בעייתי מאד.
עופר חוגי: כן, גם להבחין בין מטרה למטרה, וזאת באחוז המסויים של ההקלה במס.
עופר חוגי: אם מדובר על הקמת מוסד באופקים ותהיה להם אפשרות לגייס יותר תרומות, ניצול החוק הזה יהיה הרבה יותר טוב מאשר אותו זה שנמצא בבית-החולים "הדסה" או בבית-החולים "תל-השומר".
עופר חוגי: אני חושב, שע"י זה יהיה אפשר לעודד אותם לגייס את התרומות.
עופר חוגי: בסך-הכל, הם אומרים: "מה זה 35%?".
אבשלום וילן: יוני קפלן, אתה תענה, ולאחר מכן אגיד מה היא ההחלטה.
י' קפלן: האם אתה מצביע או לא?
אבשלום וילן: תענה.
י' קפלן: אמרתי את הכל קודם - כל מה שעניתי.
י' קפלן: התייחסתי לנושא הרטרואקטיביות.
י' קפלן: חשבתי לעצמי, שאני מוצא את עצמי פה במצב מגוחך.
י' קפלן: בסך-הכל, אלה מטרות ציבוריות - וזה לא אתם באופן אישי - שהמחוקק אישר אותן.
י' קפלן: המחוקק בא ואומר "אני רוצה לעודד את המטרות הציבוריות", והנה אנו באים ואומרים שאנו רוצים להעלות את התקרה כיון שהתקרה הזו לא עודכנה ריאלית לאורך שנים.
י' קפלן: היא עודכנה נומינלית, כלומר עודכנה לפי המדד.
ס' אלחנני: תזכרו את הנימוק הזה בנושא שחיקת מדרגות המס.
ס' אלחנני: י' קפלן: חבר-הכנסת פריצקי, לגבי הצעתך, יש בעיה.
ס' אלחנני: מישהו יבוא עם המקרר, עם הבגדים או עם הנעליים למוסד של נערים חוסים או לבית-חולים, והמוסד יצטרך להוציא לו קבלה.
ס' אלחנני: המוסד יצטרך להחזיק אדם שיעריך מה שווי התרומה.
יוסף יצחק פריצקי: אתה קובע.
יוסף יצחק פריצקי: תוציא תקנות.
י' קפלן: איך אוציא?
י' קפלן: כל פעם הוא מביא משהו אחר.
עופר חוגי: יביאו שמאי.
יוסף יצחק פריצקי: לך לנציב המכס ותיקח מחירון.
א' שניידר: אין מחירון למוצרים משומשים.
י' קפלן: זה בלתי אפשרי.
י' קפלן: אינני שולט בכל הדבר הזה.
י' קפלן: מה היא האלטרנטיבה?
י' קפלן: האלטרנטיבה שיש לאותו אדם היא למכור את הנכסים שהוא מחזיק ולקבל על זה.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא יעשה זאת.
יוסף יצחק פריצקי: יוני קפלן, תקבע ערך למקרר, נניח, 300 שקל.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה משנה?
יוסף יצחק פריצקי: העניין הזה לא חשוב לי.
י' קפלן: איך אני יכול?
ט' דולן-גדיש: רשימת הדברים הנתרמים היא אינסופית.
יוסף יצחק פריצקי: מה עושים במדינה מפגרת ששמה ארצות-הברית?
ט' דולן-גדיש: אתה לא מקבל תרומה בעין.
ט' דולן-גדיש: י' קפלן: אתה לא מקבל תרומה בעין.
יוסף יצחק פריצקי: אתה נותן לצבא הישע, והם נותנים לך קבלה שהם מעריכים ואתה מנכה זאת ממס.
אבשלום וילן: אלה גרושים.
אבשלום וילן: אלה רהיטים וכו'.
י'י פריצקי: אני מוכן לגרושים.
י'י פריצקי: אף אדם לא ימכור ויעשה 'אלטעזאכען' ויתן את הכסף.
א' שניידר: אלה קומבינות.
אבשלום וילן: אני יכול לספר לך זכרונות מה זה גרר אצלנו ומה זה צבא הישע כשהייתי צריך לעבור שם דירות.
אבשלום וילן: מדובר בגרושים.
אבשלום וילן: אמרתי, שתציע הצעת חוק פרטית.
י' קפלן: בגלל העיתוי, והיום אנו ב-12 בדצמבר, אני מציע שבכל אופן תעשו חושבים האם לא צריך להצביע על כך היום.
י' קפלן: זה הולך לקריאה שניה ולקריאה שלישית.
י' קפלן: מי שירצה לתרום ולהגיע לשני מליוני השקלים - אנו לא משאירים לו שהות לעשות זאת.
ס' אלחנני: בתזכיר הלבן היה כתוב:
ס' אלחנני: אומדן הפסד הכנסות ממס הכרוך בהצעת החוק - עשרה מליון שקלים, ובהצעת החוק שבדף בכחול זה לא מופיע.
ס' אלחנני: עד כמה שאני זוכרת, צריך ללוות כל הצעת חוק באומדן העלות שלה והמקור לכך.
אבשלום וילן: על-פי בקשת יושב-ראש הוועדה אלי גולדשמידט, ועדיין לא עשינו הפיכת חצר והוא לא התפטר לבחירות מיוחדות, נדחה את הדיון.
אבשלום וילן: אנו נמשיך את הדיון בשבוע הבא.
אבשלום וילן: הצעת החוק בקריאה שניה וקריאה שלישית - צריך לנסות להגיע איתה לוועדה.
אבשלום וילן: אני אפנה ליושב-ראש הוועדה לקיים את הדיון ביום שני.
יוסף יצחק פריצקי: יכול להיות, שנעשה זאת ביום חמישי.
אבשלום וילן: ביום שני או ביום חמישי, כדי לעמוד בלוח-הזמנים ולאפשר זאת.
אבשלום וילן: אני מודה לכולם.
אבשלום וילן: אני מפסיק את הישיבה.
אבשלום וילן: הישיבה תתחדש בשעה 11:00.
אבשלום וילן: (הישיבה הופסקה בשעה 10:55.
אבשלום וילן: ) (הישיבה חודשה בשעה 11:51)
אבשלום וילן: (הצעת ועדת הכספים)
אלי גולדשמידט: אנו עוסקים בהכנת מימון מפלגות (תיקון - מימון בחירות מיוחדות).
אלי גולדשמידט: ברצוני להזכיר לכולנו, שאנו נמצאים בסיטואציה אבסורדית, בה אין מימון לחלוטין לבחירות מיוחדות.
אלי גולדשמידט: כרגע, אנו, כוועדת כספים - בלי להכנס כלל לשאלה אם יהיו בחירות מיוחדות או אם אם יהיה פיזור כנסת או כל שאלה אחרת שהיא כרגע לצורך העניין איננה מענייננו - אנו צריכים לפתור את הבעיה: אם יהיו בחירות מיוחדות, כיצד יהיה העניין ממומן?
ראובן ריבלין: בעקרון.
אלי גולדשמידט: כמו שאנו יודעים, עקרון מערכת בחירות בכלל הוא עקרון שהמימון בא משני מקורות: מקור אחד הוא מימון של תקציב המדינה, והמקור השני הוא תרומות.
אלי גולדשמידט: לעניין הזה נקבעים כללים.
אלי גולדשמידט: אנו קיימנו אתמול ישיבה יחד עם אנשי משרד מבקר המדינה, שאני מודה להם על כך שהם מסייעים לנו מאד בעניין, עם אנשי משרד המשפטים שאינני רואה אותם כרגע וכמובן עם היועצת המשפטית והיועצת הכלכלית שלנו.
אלי גולדשמידט: היו נושאים פורמליים חשובים מאד שקשורים בפיקוח, בדיווח, בהנהלת חשבונות ובמועדי דיווח.
אלי גולדשמידט: כל הדברים הללו - לצורכם, נפגשה אנה שניידר עם עורך-הדין מוטי בס וגברת איטה וצלר כדי לגבש את הנושאים האלה, ואני מבין שהם באים לידי ביטוי בטיוטה שנמצאת לנגד עיני כל חברי הוועדה.
אלי גולדשמידט: נותרו נושאים שהם פחות נעימים, וזה קביעת הסכומים שאנו מדברים בהם.
אלי גולדשמידט: כמובן שבקביעת הסכומים איש מהגורמים המקצועיים לא מתערב, למעט הדברים שנאמרו במפורש ע"י נציגי משרד מבקר המדינה, מר בס והגברת וצלר, שאנו חייבים לקבוע תקרת הוצאות ולא להסתפק בהגדרות של ההכנסות.
אלי גולדשמידט: למותר לציין ולהוסיף, שאנו צריכים להקפיד קלה כבחמורה בכל הנושא הזה.
ראובן ריבלין: אני, בתור יושב-ראש האופוזיציה, הצעתי זאת.
אלי גולדשמידט: כמו כן, ברצוני להגיד שהזמנתי הבוקר את חבר-הכנסת אחמד טיבי להשתתף בישיבה, במיוחד על רקע נושא קביעת רף הכניסה.
אלי גולדשמידט: א' וילן: האם יש לו עשר חתימות?
אלי גולדשמידט: הוא צריך עוד תשע חתימות.
ד' לכנר-הולץ: חבר-הכנסת וילן, סיעה עם עשרה ולא עשר חתימות.
אלי גולדשמידט: הנוהל המחייב פה לגבי הטיפול שלנו בעניין - על-פי אישור של אנה שניידר - הוא להביא זאת כהצעת חוק בקריאה ראשונה של ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: שאיפתי היא, שהעניין הזה, תוך קיצור ההליכים שנידרש לו, יגיע עד מחר לשולחן הכנסת, אם זה ניתן.
א' שניידר: יש להעביר זאת למשרד המשפטים, להדפיס ולפרסם את הצעת החוק ולהעביר בקריאה ראשונה.
אלי גולדשמידט: אם כך, אני מבקש שזה יהיה מוכן ביום שני לקריאה ראשונה.
אלי גולדשמידט: ברצוני לומר מה הם הפרמטרים שעלו בדיון.
אלי גולדשמידט: ברשותכם, ברצוני להרחיב לגבי מה הן הדילמות שעמדו בפנינו.
אלי גולדשמידט: הדילמה הראשונה, שעמדה בפנינו, היא שהיינו צריכים להמציא יש מאין.
אלי גולדשמידט: אבל, זה לא לגמרי יש מאין.
אלי גולדשמידט: יש לנו הסדר בחירות חוזרות בסיבוב שני, שאלה בחירות אך ורק למועמדים לראשות הממשלה ללא השתתפות סיעות - דבר שלא עמדנו בפניו עד היום, אך הוא קיים בחוק.
אלי גולדשמידט: על-פי החוק, מימון המפלגות שמוקצה שם הוא שמונה יחידות מימון לכל מפלגה, סיעה, שמריצה מועמד.
אלי גולדשמידט: דרך אגב, אנו לא מדברים על מימון למועמד.
אלי גולדשמידט: למדתי והבנתי ממורי ורבותי ממשרד מבקר המדינה, שאנו מדברים על סיעות כיון שמועמד כשלעצמו איננו ישות משפטית שיכולה לנהל חשבונות וכדו'.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת פריצקי, מה שאתה עושה לא עוזר לי וזה חוזר על עצמו כל הזמן.
יוסף יצחק פריצקי: סליחה.
אלי גולדשמידט: תנו לי את האפשרות להציג זאת בצורה מסודרת.
יוסף יצחק פריצקי: זה נכון גם לסיעות הערביות, וזה נכון לכל סיעה.
יוסף יצחק פריצקי: היו"ר א' גולדשמידט: זה נכון גם לגבי סיעות הערביות, וזה נכון לגבי כל סיעה וסיעה.
יוסף יצחק פריצקי: לפיכך, החלטנו שאנו כן נקצה מימון לא רק לסיעות שמריצות מועמד אלא גם לשאר הסיעות בכנסת, כאשר אמרנו שהסיעות שמריצות מועמד תקבלנה את המימון כפי שנחליט עליו והסיעות שתקבלנה את המימון הכללי תהיינה כל הסיעות בבית למעט הסיעות שמריצות מועמד.
יוסף יצחק פריצקי: כלומר, לא יהיה מצב, סתם לצורך הדוגמא, שהעבודה והליכוד מקבלות פעמיים אלא אך ורק פעם אחת לצורך הצגת המועמד.
יוסף יצחק פריצקי: אחרי שאמרתי את כל זה, אנו נמצאים כרגע בסיטואציה בה הוצע והוסכם, בקונצנזוס כללי של החברים, שהואיל ומדובר בשמונה יחידות מימון בפרק זמן של שבועיים בבחירות החוזרות אנו מדברים פה על חודשיים, דהיינו פי ארבעה, כלומר אנו מדברים על 32 יחידות מימון לכל מועמד - לסיעתו של מועמד.
יוסף יצחק פריצקי: אנו מדברים על רבע יחידת מימון לכל חבר-כנסת, למעט חברי-כנסת וסיעותיהם של המועמדים.
יוסף יצחק פריצקי: אנו מדברים על תקרת הוצאות לסיעות המועמדים שלא יעלו על 60 מליון שקל למועמד.
יוסף יצחק פריצקי: אנו מדברים על תקרת הוצאות של המפלגות עצמן שלא יעלו על המימון שהן מקבלות, קרי רבע יחידת מימון מוכפל במספר חברי-הכנסת שלהן.
יוסף יצחק פריצקי: אנו מדברים על כך, שאנו מבקשים להעלות את תקרת התרומה לטובת העניין, ותרומות יוכלו לגייס רק המפלגות שמריצות מועמדים.
יוסף יצחק פריצקי: לגבי העלאת התקרה, תחילה הגדרנו את התקופה כתקופת בחירות, ואנו מבקשים להעלות את התקרה לעשרת אלפים שקל לתורם נוכח ובהסתמך על ועדה ציבורית בראשות השופט העליון לשעבר, כבוד השופט דב לוין, שהציע שגובה התרומה המכסימלית יהיה עשרת אלפים שקל.
יוסף יצחק פריצקי: שמות התורמים יפורסמו.
אלי גולדשמידט: כמובן, שזה יהיה עם שמות התורמים, עם חשיפה מלאה ועם כל מה שדרוש.
אלי גולדשמידט: נדמה לי, שבכך מיציתי את מרבית ההסכמות שהיו בינינו.
מוסי רז: קראתי לחבר-הכנסת ברכה, והוא עוד מעט יגיע.
אלי גולדשמידט: מדובר על נושא תנאי הסף, עליו אינני רוצה לדבר כרגע.
ויצמן שירי: לגבי תנאי הסף, עדיין לא סוכם.
אלי גולדשמידט: עדיין לא סוכם לגביהם.
אלי גולדשמידט: בכל אופן, המספרים, שאמרתי כאן, הם מספרים שהיו מקובלים על כל החברים שיושבים כאן ושישבו בהתייעצות.
ראובן ריבלין: רבותי חברי-הכנסת, נפגשנו אתמול - נציגי ישראל אחת עם נציגי הליכוד - על מנת לראות איך אנו עוברים בשלום את נושא מימון המפלגות מבחינת העין הציבורית ומבחינת היכולת שלנו לנהל מערכת בחירות תקינה שתביא לידי מצב שבו נוכל חוקית לחרוג מתקציב ומבלי לעשות פלסתר את תפקידנו להגיע לאיזה שהוא איזון.
ראובן ריבלין: ידוע וברור לנו, שהביקורת הציבורית, מצד אחד, על ההוצאה מקופת הציבור לצורך עריכת בחירות חוזרות ונשנות, יכולה להיות ביקורת קשה.
ראובן ריבלין: מהצד האחר, אנו ערים לכך שלא טוב, בשום פנים ואופן, לעזוב את הקופה הציבורית כדי לפנות למקורות פרטיים שעלולים, חלילה, להביא לידי מצב בו פוליטיקאים, ראשי ממשלה, שנבחרים וחברי-כנסת ומפלגות יהיו סמוכים על שולחן בעלי מאה שחלילה יהפכו להיות בעלי דעה.
ראובן ריבלין: אין חידוש, אבל הדברים הולכים ונעשים חמורים יותר.