GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פ' דיוטופט: It’s around six billions US dollars, but that is only the governmental money.
פ' דיוטופט: All our primary cost and so on are community cost paid by community taxes.
פ' דיוטופט: So, we are around 12 billion US dollars.
אלי גולדשמידט: What part is the security budget or the defense budget?
פ' דיוטופט: Two billion US dollars.
ס' אלחנני: Against whom?
פ' דיוטופט: That is a good question.
פ' דיוטופט: Of course ten years ago we knew against who, but today we have changed our defense very much from a domestic defense to an international force.
פ' דיוטופט: That means we are very active.
פ' דיוטופט: We are is Kosovo, in Bosnia, in Ethiopia and so on.We have changed and we know that we have to join the Nato and UN forces which are going out.
פ' דיוטופט: But, we do have a problem, because we have full exceptions to the Mastricht treaty.One of the exceptions is exactly on the defense questions, and that means of course that we can be in an international forces under the UN or under Nato, but when it’s the flag with the yellow stars we can’t join it even if it is similar to the other one.
פ' דיוטופט: That is very crazy, but it was an exception.
אלי גולדשמידט: What did you mean by saying you are not fighting under this flag?
פ' דיוטופט: We can’t use it in European Union.
פ' דיוטופט: Every security decision made by the European Union – we are excepted from, because we have an exception from the Mastricht.
פ' דיוטופט: Remember the history.
פ' דיוטופט: Denmark had a referendum in 1992 about the Mastricht treaty.
פ' דיוטופט: We lost it, and then we got exceptions under EMU, the common coin.
אלי גולדשמידט: You say you lost it because you were against joining the EU.
פ' דיוטופט: I’m very pro.
פ' דיוטופט: I think I’m the hardest supporter in Denmark.
פ' דיוטופט: But we have an exception on the common coin, on the defense policy, on unionship, state ship, and on the justice.What is it called?
ק' הנסן: Internal and justice affairs.
פ' דיוטופט: It means we have a referendum two months ago about the common coin.We lost again, so we can’t join the common coin.
אלי גולדשמידט: So, we have to pay in Crones in Denmark for many years to come.
פ' דיוטופט: Yes, many years to come.
פ' דיוטופט: Don’t worry.
פ' דיוטופט: That was the ministry of foreign affairs saying that.
פ' דיוטופט: The Politicians are saying: “ No, that…”.
פ' דיוטופט: The same thing I’d like to say is - of course, it’s my opinion.
פ' דיוטופט: It’s the friendship leading opinion and I think it’s a very wide opinion in the Danish society - that there is only one way to peace, and it is that the Jewish people and the Palestinian people both of them are going to have in their daily life a good life.
פ' דיוטופט: Two years ago I was visiting in the west bank and Gaza, and it’s not in the long run a possibility, and you know it, and I know you accept it, to have a third world country living together at the west bank- - - When you are walking over the border to Gaza, you are going from Europe to Africa, and that is not in the long run the possibility to have this big difference in economy and social level and all these things.
פ' דיוטופט: That is the reason that Danish policy have been to support political peace process without any conditions for the right of Israel to survive and at the same time to give money trying to make economic growth in the territories.
פ' דיוטופט: I think that this double side of the policy is necessary.
פ' דיוטופט: There for, frankly speaking, maybe our ambassador disagree with me, my opinion is that something dangerous can happen at the EU meeting next weekend, if the declaration that will make will be too one eyed, because this case is not a one eyed case.
פ' דיוטופט: If both people will not have a safe future, and I believe in a safe future, there will be no peace.
פ' דיוטופט: I think that it’s very easy to understand in Denmark, also people who are more skeptical, what is happening here.
פ' דיוטופט: They know that there is no discussion about Israel, but they also know that it’s necessary that in the daily life people may feel the peace.
פ' דיוטופט: They need to feel the peace process on their own body.
פ' דיוטופט: If you don’t feel that, there is no peace.
יעקב ליצמן: I think that it will very important that you will visit Gilo.
יעקב ליצמן: If you visit Gilo, the expressions of the people there will change a little bit the view.
פ' דיוטופט: I think it will be tomorrow.
פ' דיוטופט: Maybe I will change my mind, but that is my fundamental saying.
פ' דיוטופט: I will just assure you that it’s only one or two small parties in the Danish parliament that will make question about the Israeli right to defend itself and to survive.Of course they are trying to force something, but, generally speaking, it will not be successful.
פ' דיוטופט: I think it’s important to send that message, and I’d very happy if my visit here could be used as an example that we still have connections between our countries in a positive way; In the bad times you have to see who your friends are, and Denmark is a friend.
אלי גולדשמידט: We remember some very bad times that you were with us - 50 years back in dark days - and we can’t forget it.
אלי גולדשמידט: We will never forget how the Danish people stood with us.
אלי גולדשמידט: Chairman, I really want to thank you very much.
אלי גולדשמידט: First of all - I want to make this message also through your ambassador here - the friendship of the Danish people towards Israel is very precious and very much appreciated.
אלי גולדשמידט: It’s very solid.
אלי גולדשמידט: It always survived very difficult times, and it always was very candid and friendly towards Israel.
אלי גולדשמידט: There role of the Scandinavian people as a whole, as a group of people, peace loving people and Danish people in particular is the role which they play in the peace making in this area and it’s admirable.
אלי גולדשמידט: It’s not only Oslo agreement.
אלי גולדשמידט: Oslo is Oslo, but it’s only that.
אלי גולדשמידט: It’s part of the peace keeping forces part of the contributing countries, and I’m very much in favor of this.
אלי גולדשמידט: I always had the notion, that without bringing up or raising the standard of living amongst the Palestinians and bringing down the gap between the 16 or 17 thousands dollars per-capital in Israel and the one thousand per-capital as an average between Gaza and the west bank - in Gaza basically it’s 700 dollars per-capital - without lowering this gap, there will be no chance for peace in the area even if we are coming to terms on all the political issues.
אלי גולדשמידט: If there is this difference between the two peoples in economic fields, we shall loose this war for peace.
אלי גולדשמידט: I think that what you are doing by contributing money to the Palestinians, by helping them to make projects is something which must be encouraged.
אלי גולדשמידט: I really want to send this message.
אלי גולדשמידט: I’m sure that all the members of the committee share this view with me.
אלי גולדשמידט: I hope that the next visit that you’ll make here will be much more pleasant and more peaceful one.
אלי גולדשמידט: I want to assure you that even though you have these pictures or other pictures in the media, these two peoples - the Palestinian people and the Israeli people or let’s say the Jewish people and the Palestinian people - want peace, they will live in peace and they will overcome all the obstacles in the way to peace.
אלי גולדשמידט: There is no alternative but to reach peace in this area.
אלי גולדשמידט: I’m sure that someday this hope will be fulfilled and accomplished.
אלי גולדשמידט: Thank you very much for your brief explanation about your system.
בשעה 11: (פניה מס' 396 לוועדה)
אלי גולדשמידט: לפנינו מונחת פניה מספר 396 לוועדה.
ש' יפתח: מדובר בהעברת מאה מליון ש"ח בהרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית לתקציב משרד הבינוי והשיכון - לסעיף 70.
ש' יפתח: הפניה באה לתקצב את שיפוי הסוכנות היהודית בגין מתן הנחות לדיירים במסגרת מבצעי המכר הממשלתיים.
ש' יפתח: שיפוי זה הוא בהתאם להסכם בין הממשלה לבין הסוכנות.
ס' אלחנני: אני זוכרת את ההסכם הזה.
ש' יפתח: דרך אגב, ההסכם תוקצב, וזהו המשך ישיר של תיקצובו.
ש' יפתח: בעצם, הוועדה אישרה את התיקצוב.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת מוסי רז, האם יש לך מה לומר?
מוסי רז: אין לי.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 396 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 396 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 396 אושרה.
אלי גולדשמידט: (פניה מס' 423 לוועדה)
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 423 לוועדה.
ש' יפתח: בפניה זו מדובר בשינויים פנימיים בסעיף 42 - סעיף מענקי בינוי ושיכון.
ש' יפתח: זו פניה שבאה להתאים את התקציב בתכניות הסיוע השונות לקצב המימוש בפועל.
אלי גולדשמידט: חבר-הכנסת חיים כץ, לא אעשה את הפניה לגבי רפא"ל היום, כי חשבתי להזמינם.
אלי גולדשמידט: אמרתי למר קרשנר, שנעשה זאת ביום אחר.
אלי גולדשמידט: זה נושא יותר מדי כבד.
חיים כץ: אם כך, אלך לראות שיגור.
חיים כץ: התעשיה האוירית משגרת היום חללית ברוסיה, ואומרים שהיא תכניס למדינה 500 מליון דולר.
חיים כץ: זה הרבה כסף והרבה טכנולוגיה.
חיים כץ: משדרים זאת מליד סיביר בגלל הכיוונים והזוית.
ש' יפתח: הפניה הזו היא התאמת התקציב לקצב המימוש בפועל.
מוסי רז: אתה אומר, שבאו להתנחלויות יותר אנשים.
מאיר פרוש: ראשית, מדוע יש הפחתה במענקים לבניה ביטחונית?
ס' אלחנני: לגבי עולים חדשים, זה גדל.
מאיר פרוש: --והם מקבלים זאת אחר כך שוב - 90 מליון שקל - תחת סעיף מענקי תשלום שכר דירה?
מוסי רז: אינני רוצה לשאול, אלא להגיד שיש כאן משהו שאינני יכול להסכים לו, ואני חושב שגם אתה, היושב-ראש גולדשמידט, לא יכול להסכים לו.
מוסי רז: קורה כאן דבר מאד פשוט, ונאמר לנו גם: באו אנשים וקנו באיזורי עדיפות לאומית, ואנו יודעים בדיוק באיזה איזור עדיפות לאומית; איננו מדברים על מצפה-רמון או על קרית-שמונה.
מוסי רז: אנחנו מדברים על מעלה-אדומים, כפר-דרום, נצרים וכו'.
מוסי רז: במקומות האלה בנו השנה.
מוסי רז: באו אנשים למקומות האלה הרבה יותר ממה שתיכננו.
מוסי רז: שמענו, שבחודש הקודם 57% מהתחלות הבניה במדינה היו מעבר לקו הירוק, וזה פי 26 או 27 ממה שצריך לפי ייצוגם באוכלוסיה.
מוסי רז: עכשיו, באים ואומרים: "באו יותר מדי מתנחלים.
מוסי רז: בואו ונממן אותם ע"י זה שנוריד לעולי אתיופיה, נוריד מבניה ביטחונית ונוריד מעולים חדשים שאינם עולי אתיופיה".
מוסי רז: אני חושב, שהדעת לא יכולה לסבול דבר כזה.
מוסי רז: אינני מסוגל להצביע בעד דבר כזה.
מוסי רז: איזה מין דבר זה?
מוסי רז: האם מורידים על בניה ביטחונית?
ש' יפתח: אנסה להסביר.
ש' יפתח: גם כאשר אנו מורידים עכשיו לעולי אתיופיה או לאוכלוסיית העולים הכללית, אין כאן שינוי בתנאים, במשכנתא.
ש' יפתח: עולה חדש שהגיע אתמול לקבל משכנתא, יכנס לבנק, ועולה שיגיע מחר לקבל משכנתא יקבל את אותה משכנתא.
מוסי רז: יש 900 עולים מאתיופיה שמסתובבים בלי קורת גג לראשם וגרים ברחוב, ואתה מספר לי סיפורים?
אלי גולדשמידט: אינני מצביע על זה עכשיו.
אלי גולדשמידט: אני רוצה, שמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון או נציג השר פואד יבוא לכאן ויסביר זאת.
מ' גרזון: האם אפשר להציג זאת?
אלי גולדשמידט: זה נושא כבד.
אלי גולדשמידט: אינני אדם שבהכרח בגלל שמדובר בהתנחלויות אני נגד וכו'.
אלי גולדשמידט: אבל, אם המקורות באים ממקומות כמו בניה ביטחונית, סיוע לעולים וכו', ואני עדיין לא הבעתי עדמה, אני חושב שזה טעון הסבר מדרג יותר בכיר, עם כל הכבוד ליושבים פה.
ש' יפתח: כאשר אנו קובעים את תקציב המשכנתאות בתחילת השנה, לא קובעים זאת כמגבלה לעצם הפעילות אלא באים ומניחים הנחות עבודה לגבי קצב המימוש.
מוסי רז: אתה אומר, שאם מחר יבואו עוד אנשים אתה תממן.
מוסי רז: אני אומר לך, שאני לא אממן על חשבון בניה ביטחונית ועל חשבון עולי אתיופיה ועולים אחרים.
מאיר פרוש: הוא אומר לך, שאין מצב שאתיופי או מישהו אחר לא יקבל את מה שהממשלה החליטה שהוא יקבל.
מוסי רז: הממשלה החליטה שהוא לא יקבל.
אלי גולדשמידט: אני מבקש להפסיק את הדיון.
אלי גולדשמידט: לא הבעתי עמדה.
אלי גולדשמידט: נצביע בפעם הבאה.
ס' אלחנני: אני מפנה את תשומת לב חברי הוועדה לכך שיש פה עמלת ניהול הבנקים שגדלה.
ס' אלחנני: העמלה לא צריכה לגדול.
ס' אלחנני: עמלת ניהול הבנקים גדלה מ-341 מליון שקל בעוד 28 מליון שקל.
ס' אלחנני: זו פעילות שאפשר היה בהחלט לצמצמה.
אלי גולדשמידט: זה לא הנושא המהותי שאנו מדברים עליו כרגע.
אלי גולדשמידט: זה לא יעזור עכשיו.
אלי גולדשמידט: נקיים על זה דיון.
ס' אלחנני: זה בדיוק זה.
אלי גולדשמידט: אבל, לא זו הנקודה.
ש' יפתח: זה לא קשור לפעילות.
מ' גרזון: הבעיה הקריטית, העומדת כרגע, היא תשלומים לגבי שכר דירה- - -
אלי גולדשמידט: גבירתי, אם אקיים את הדיון מחר ואז תגידי זאת, האם יקרה משהו?
אלי גולדשמידט: אבקש שמחר יבוא מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון או עוזר השר פואד.
מ' גרזון: אני האחראית על הנושא, ואני יכולה לתת הסבר.
אלי גולדשמידט: אני מבין, אך יש פה שאלה שנוגעת גם בעניינים קצת פוליטיים.
אלי גולדשמידט: אני מבקש לקבל על זה תשובה.
אלי גולדשמידט: אל תכעסו, ואין פה שום פגיעה במעמדכם המקצועי.
אלי גולדשמידט: העלו פה שאלה, ואני רוצה להבין ביותר מחצי דקה מה היא המשמעות של פגיעה במשכנתאות של עולי אתיופיה.
אלי גולדשמידט: יכול להיות שזה לא פוגע בכלום ויכול להיות שמה שאתם אומרים נכון, ויכול להיות שכל עולה מאתיופיה מקבל את מה שמגיע לו.
אלי גולדשמידט: אני לא בטוח, שזה קורה במציאות.
אלי גולדשמידט: אני רוצה להבין זאת יותר טוב.
ש' יפתח: לא.
ש' יפתח: זו המציאות.
אלי גולדשמידט: באותה הזדמנות, מחר, תענו למה צריך לשלם לבנקים עוד 28 מליון שקל.
אלי גולדשמידט: (פניה מס' 464 לוועדה)
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 464 לוועדה.
ש' יפתח: זו פניה של שינויים פנימיים בתקציב המרכז למיפוי ישראל, ובין היתר יש כאן הפשרת רזרבה להתייקרויות שכר בסך 400 אלף שקל.
ש' יפתח: יש להם קצת גרעון בתקנות השכר כתוצאה מפרישת עובדים.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 464 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 464 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 464 לוועדה אושרה.
אלי גולדשמידט: (פניה מס' 470 לוועדה)
ס' אלחנני: עתה, פניה מספר 470 העוסקת בענייני שיכון.
א' רגב: זו פניה של שינויים בתקציב משרד הבינוי והשיכון, שעיקרם: (1) תשעה מליוני שקל בהוצאה מותנית בהכנסה ותשעה מליוני שקל מהרזרבה הכללית, שזו הרשאה טכנית בגין ההכנסה ובגין הסכמים שנחתמו בין מינהל מקרקעי ישראל, משרד הבינוי והשיכון לגבי פיתוח תשתיות בישובים בדואים בצפון ובנגב.
א' רגב: (2) יש פה הגדלת הכנסות כתוצאה מגביית עלויות פיתוח בסך 266 מליון שקל, שמטרתם לממן תשתיות בבניה חדשה ופרוייקטים באלעד, במעלה-אדומים ובמודיעין.
א' רגב: יש פה עוד שינויים פנימיים, שעיקרם 8 מליוני שקל למימון שיפוץ דירות בדיור הציבורי, 14 מליון שקל למימון השתתפות בהקמת מוסדות ציבור, 21 מליון שקל להחזר הוצאות תכנון ו-3 מליוני שקל בגין חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי.
מוסי רז: מהו סיפור הבניה הכפרית, לגביה יש תוספת של ששה מליוני שקל?
א' רגב: זה בהתאם לסדרי עדיפויות של המשרד.
א' רגב: הם החליטו לתגבר שם את התקציב.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 470 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 470 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 470 לוועדה אושרה.
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 350 לוועדה - שינויים בתקציב המשרד לתשתיות לאומיות, הפשרת רזרבה להתייקרויות בסך מליון ומשהו שקל.
א' ימיני: אני ארז ימיני, ואני מחליף את גליה תורג'מן לצורך הפניה.
א' ימיני: מדובר פה בהתייקרות שכר חוקרים לפי הסכמים שנחתמו עמם.
א' ימיני: זו הפשרה של הרזרבה להתייקרויות שכר.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 350 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 350 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 350 לוועדה אושרה.
עופר חוגי: מי קבע זאת?
א' ימיני: אלה הסכמי שכר שנחתמו.
א' ימיני: (פניה מס' 374 לוועדה)
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 374 לוועדה - 310 מליון שקל מתכנית קרן לתכנית ריבית.
ס' שוורצביין: זה בסעיף 99, וזה החזר חובות לבנק ישראל.
ס' שוורצביין: זה סעיף שלא משפיע על גרעון.
ס' שוורצביין: זה טכני.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 374 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 374 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 374 לוועדה אושרה.
ס' אלחנני: ריבית צריכה להופיע בתקציב השוטף.
ס' שוורצביין: לא בבנק ישראל.
ס' אלחנני: אני מעירה לכם, שזה לא בסדר.
ס' אלחנני: (פניה מס' 376 לוועדה)
אלי גולדשמידט: פניה מספר 376 לוועדה - שינויים פנימיים בתקציב מפעלי מים בסכום כולל של מליון וחצי שקל.
א' ימיני: מדובר בהוצאת מליון וחצי שקל לצורך סקר הידרולוגי לבחינת פוטנציאל במורדות הדן הצפוני.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 376 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 376 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 376 לוועדה אושרה.
מאיר פרוש: זה לא אושר.
אלי גולדשמידט: זה לא מופיע.
מאיר פרוש: האם זה לא אושר?
ס' אלחנני: לא דנים בזה.
ס' אלחנני: זה לא בסדר-היום.
ס' אלחנני: (פניה מס' 379 לוועדה)
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 379 לוועדה - שינויים פנימיים בתקציב משרד החוץ.
י' מרוז: הבקשה התקציבית נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב משרד החוץ.
י' מרוז: מפשירים כאן את הרזרבה להתייקרויות בשכר.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 379 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 379 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 379 לוועדה אושרה.
מוסי רז: וזאת, למרות שאין לנו את זה בתיק.
מוסי רז: (פניה מס' 381 לוועדה)
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 381 לוועדה - שינויים פנימיים בתקציב של משרד המשפטים, הנהלת בתי-המשפט.
י' מרוז: כפי שאתם רואים, שום תקציב לא מתווסף כאן ולא זז כאן, והם רק משנים את ההרשאה להתחייב.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 381 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 381 לוועדה התקבל.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 381 לוועדה אושרה.
אלי גולדשמידט: (פניה מס' 390 לוועדה)
ס' אלחנני: עתה, פניה מספר 390 לוועדה - חינוך.
ס' אלחנני: זה חלק מהפניה- - -
אלי גולדשמידט: ש"ס ויהדות התורה, האם אתם עדיין בסיפור הזה?
אלי גולדשמידט: אין פה את ש"ס.
מאיר פרוש: אנו לא בסיפור, כי יש היום העברה אחרת שפותרת את הבעיה.
ס' אלחנני: מדובר פה על 16 מליון שקל.
ס' אלחנני: זה עוכב ע"י ש"ס ויהדות התורה.
מאיר פרוש: היושב-ראש גולדשמידט, הפניה האחרונה בתיק פותרת את הבעיה.
א' אליאל: פניה זו נועדה לממן שמונה מליוני שקל שעברו בפניה קודמת.
א' אליאל: האפשר לאשר?
דובר: אני מאשר.
אלי גולדשמידט: אבל, לא על מנת לעכב.
אלי גולדשמידט: אני חייב להצביע על זה.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 390 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 390 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 390 לוועדה אושרה.
א' אליאל: 16 מליון שקל.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 398 לוועדה - תיירות.
אלי גולדשמידט: אין רפרנטים לגבי תיירות.
אלי גולדשמידט: נעבור לפניה הבאה.
אלי גולדשמידט: (פניה מס' 399 לוועדה)
אלי גולדשמידט: פניה מספר 399 לוועדה - 1.7 מליוני שקל לתקציב המעבדה הלאומית לפיזיקה.
אלי גולדשמידט: על פניו, זה נראה בסדר וזה לא פוליטי.
א' גלעד: אני אורן גלעד.
א' גלעד: מדובר ברכישת ציוד למעבדה לפיזיקה - לחידוש ציוד שלה ולקניית ציוד חדש.
א' גלעד: אלה דברים שמתעדכנים עם הזמן.
מאיר פרוש: האם זו עמותה?
א' גלעד: לא.
א' גלעד: זו יחידת סמך ממשלתית; היא שייכת למשרד התמ"ס ומתוקצבת מתקציב משרד התמ"ס, ועובדיה הם עובדי משרד התמ"ס.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 399 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 399 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 399 לוועדה אושרה.
אלי גולדשמידט: (פניות מס' 400, 402 עד 409 ו-411 עד 416)
ס' אלחנני: עתה, פניות מספר 400, 402 עד 409 ו-411 עד 416.
אלי גולדשמידט: זו פניה רצינית מבחינת היקפה - 616 אלף שקל.
י' מרוז: בסך-הכל, זהו תיקצוב לחודשיים.
אלי גולדשמידט: זה נושא שילוב ערבים ודרוזים במשרות.
י' מרוז: יש סיכום בין משרד האוצר, שר האוצר, לנציב שירות המדינה על תכנית רב-שנתית.
י' מרוז: המשרדים מקצים, ואנו מקצים תמורה תמורת כל משרה שהם מקצים לערבי או לדרוזי.
אלי גולדשמידט: זה חשוב מאד.
אלי גולדשמידט: יש פה תיגבור תקציבי, באמצעות משרד האוצר, למתן משרות למיעוטים.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניות מספר 400, 402 עד 409 ו-411 עד 416 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניות מס' 400, 402 עד 409 ו-411 עד 416 לוועדה התקבלו.
אלי גולדשמידט: פניות מספר 400, 402 עד 409 ו-411 עד 416 לוועדה אושרו.
מאיר פרוש: כמה משרות זה בכל המשרדים?
עם המשרדים: שינויים בתקציב לשנת 2000
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 401 לוועדה.
י' גרטי: אני יוני גרטי.
י' גרטי: הפניה נועדה לבצע שינויים בין תכניות בתקציב המינהל, כדי לממן מיחשוב, השלמת שכר איפה שנדרש, הזמנת שומות לנוכח התייקרות מחירי השומות אצל השמאי והכנת תכניות מיתאר לכפרים ערביים.
י' גרטי: זה משהו שמבצעים בהתאם להחלטת ממשלה.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 401 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 401 לוועדה התקבלה.
אלי גולדשמידט: פניה מספר 401 לוועדה אושרה.
אלי גולדשמידט: (פניה מס' 410 לוועדה)
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 410 לוועדה - 21 מליון שקל לתיגבור תקציב המענקים לרשויות שתקציבן מאוזן.
אלי גולדשמידט: האם זה לא קשור לרשויות ללא מענק?
אלי גולדשמידט: הצג זאת.
ע' לנג: זה בתוך התקציבים המועברים לרשויות המקומיות.
ע' לנג: למעשה, זו העברה פנימית שמשרד הפנים מבקש אותה על מנת לחזק סעיף שנקרא: מענקים המיועדים לרשויות מקומיות שתקציבן מאוזן.
ע' לנג: בסוף השנה, משרד הפנים מעניק מעין פרמיה כזו לכל רשות ששמרה על תקציב מאוזן והתנהלה בצורה יעילה.
ע' לנג: למעשה, אין פה שינוי.
ע' לנג: זו העברה מתקנה לתקנה.
אלי גולדשמידט: בסדר, זה אושר.
יוסף יצחק פריצקי: אני מצביע נגד, משום שכל עוד יש סיפורי ארנונה כאלה ברשויות מקומיות, הודעתי שלא יהיו העברות.
יוסף יצחק פריצקי: תורידו ארנונות.
אלי גולדשמידט: אם כך, אצביע בצורה מסודרת.
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 410 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד - 1 פניה מס' 410 לוועדה התקבלה ברוב קולות.
אלי גולדשמידט: בהתנגדות חבר-הכנסת פריצקי, פניה מספר 410 לוועדה אושרה.
אלי גולדשמידט: (פניה מס' 417 לוועדה)
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 417 לוועדה - תקציב המינהל האזרחי.
אלי גולדשמידט: אלה דברים שחייבים לאשר.
אלי גולדשמידט: האם זה 500 אלף שקל לרכב?
ט' נוימן: זה רק המיגון.
אלי גולדשמידט: האם רק המיגון הוא חצי מליון שקל?
נחום לנגנטל: זה אוטובוס.
אלי גולדשמידט: זה יותר יקר ממחיר הרכב עצמו.
נסים דהן: בלי המיגון זה 350 אלף שקל, ועם המיגון זה 700 אלף שקל.
מוסי רז: מה תקציב המינהל?
ט' נוימן: 130 מליון שקל.
מוסי רז: מה המינהל האזרחי עושה עם זה?
מוסי רז: תגיד לי דבר אחד טוב שהוא עושה.
נחום לנגנטל: הוא מאשר את תכניות הבניה.
נסים דהן: חבר-הכנסת רז, שיעור פרטי יהיה אחרי הדיון.
מוסי רז: אני יודע דברים רעים שהוא עושה.
מוסי רז: אני מבקש שייאמר דבר אחד טוב.
מאיר פרוש: אגיד לך דבר שהוא לא עושה.
מאיר פרוש: הוא לא הורס בניה לא-חוקית של ערבים.
מוסי רז: הוא הרס 700 בתים בשנה האחרונה.
מאיר פרוש: אבל, עשרת אלפים אחרים - לא.
מוסי רז: הוא לא הספיק להרוס יותר מ-700 בתים, אז הוא הסתפק ב-700.
מאיר פרוש: שאלת על דבר טוב שהוא לא עושה, ואני אומר לך.
מוסי רז: בהסכם אוסלו התחלנו לפרק את המינהל האזרחי מיד ולאלתר.
ט' נוימן: פורק.
מוסי רז: האם דבר שפורק עולה 130 מליון שקל?
נסים דהן: יש אנשים שהתרגלו לשם.
ט' נוימן: לא נכון.
ט' נוימן: לגבי סמכויות מסויימות בשטח C, מאחר וישראל נשארה ריבון בשטח המינהל האזרחי ממשיך להפעיל סמכויותיו כריבון- - -
נחום לנגנטל: אם רוצים לסגור מרפסת בשטחי C, מי מאשר?
נסים דהן: האם אנו עושים עכשיו דיון פוליטי?
נסים דהן: !
אלי גולדשמידט: אני מעמיד להצבעה את פניה מספר 417 לוועדה.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה פניה מס' 417 לוועדה התקבלה ברוב קולות.
אלי גולדשמידט: ברוב חברי-הכנסת ובהתנגדות חבר-הכנסת מוסי רז, פניה מספר 417 לוועדה אושרה.
אלי גולדשמידט: (פניה מס' 418 לוועדה)
אלי גולדשמידט: עתה, פניה מספר 418 לוועדה - 19 מליון שקל להצטיידות והערכות לחירום בעקבות אירועי הימים האחרונים.
ט' נוימן: אנו העברנו עד היום 26 מליון שקל למשרד לביטחון פנים לצורך ההיערכות המיוחדת בגין האירועים.
ט' נוימן: אנו מעבירים עכשיו להשלמת ההיערכות לקראת ה-1 בינואר ועד בכלל עוד 19 מליון שקל.
ט' נוימן: זה כולל חמישה מליוני שקלים לשירות בתי-הסוהר עקב הגידול במספר העצורים.
יוסף יצחק פריצקי: עם כל הכבוד הראוי, מה אתם עושים בשירות בתי-הסוהר עם חמישה מליוני שקל, אחרי הדו"ח של האגודה לזכויות האזרח אתמול לגבי בית-המעצר בבאר-שבע?
נסים דהן: יש 800 עצורים חדשים בגלל גל האינתיפאדה האחרון של ערביי ישראל ומהשטחים.
יוסף יצחק פריצקי: בוא ונשמע זאת.
יוסף יצחק פריצקי: איפה אתם שמים אותם?
ט' נוימן: כרגע, 700 ומשהו נקלטו בתוך בתי-הסוהר הקיימים ע"י ציפוף.
ט' נוימן: אנו בתכנית מוסכמת על המשרד לביטחון פנים של שיפוץ כל בתי המעצר במשטרה ותכנית של בינוי ושיפוץ בתי-סוהר.
ט' נוימן: אין לזה קשר לדבר הזה.
ט' נוימן: זה קשור לתוספת כלכלה, וזה קשור לתוספת היערכות אם יצטרכו לקלוט עוד אנשים.
יוסף יצחק פריצקי: איפה אתם שמים את העצורים?
נסים דהן: במקום שניים בחדר יש ארבעה בחדר.
יוסף יצחק פריצקי: האם במקום שני אנשים בחדר יש ארבעה אנשים בחדר שישנים על רצפה?
נסים דהן: האינך יודע?
נסים דהן: לצערנו הרב, זהו המצב.
נסים דהן: תוסיף להם מאה מליון שקל במקום חמישה מליוני שקל.
יוסף יצחק פריצקי: חבר-הכנסת דהן, אתה מתפרץ לדלת פתוחה.
יוסף יצחק פריצקי: אלה עצורים - אנשים שלא הועמדו לדין.
יוסף יצחק פריצקי: אני איתך.
נסים דהן: אני איתך במאה אחוז.
מאיר פרוש: הם נעצרו עד תום ההליכים.
יוסף יצחק פריצקי: וזאת, אם יהיו הליכים בכלל.
נסים דהן: אתה צודק במאה אחוז.
ט' נוימן: באופן עקרוני, עצורים עצורים במשטרה.
ט' נוימן: המשטרה מתוך מיתקני המעצר שלה העבירה לשירות בתי-הסוהר חייבי שב"ס - אנשים שכבר צריכים להיות היום במיתקני שירות בתי-הסוהר ולא הועברו.
ט' נוימן: לכן, השתחרר לשם כך מקום לעצורים.
ט' נוימן: הכסף הזה מיועד לתוספת כלכלה והיערכות.
יוסף יצחק פריצקי: אם היושב-ראש יבטיח לי דיון על שאלת תיקצוב בתי-המעצר, בתי-הסוהר, וזו שאלה לא פוליטית אלא שאלה אמיתית של זכויות אזרח, מאד אשמח.
נסים דהן: אבל, זה שייך לוועדה אחרת.
יוסף יצחק פריצקי: זה כסף.
נסים דהן: זה לא רק כסף.
נסים דהן: זה עניין של מדיניות, וזה עניין של קיום החוק וקיום החלטת בג"ץ שהתייחסה לשיפור בתי-המעצר.
מאיר פרוש: יש לי שיפור להצעתך.
מאיר פרוש: תעשה סיור פלוס דיון.
אלי גולדשמידט: אם תעזרו לי להגשים את מטרתי שתהיה ממשלת אחדות לאומית ויהיה זמן, אני מבטיח שזה יהיה הסיור הראשון.
אלי גולדשמידט: אם בעוד חודש הכנסת מתפזרת, איך אני יכול להבטיח לך דבר כזה ובכנסת הבאה אני יודע שאתה תהיה ואינני יודע אם אני אהיה.
יוסף יצחק פריצקי: יש דו"ח איום ונורא של האגודה לזכויות האזרח.