GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: אם אתה מרוויח שלושים אלף שקל לחודש אתה יכול להגיע לאלפיים שקל פטור.
עמיר פרץ: אני לא בעד לתת אלפיים שקל פטור.
אלי גולדשמידט: לציפי גל-ים, עמדה הפוכה.
ציפי גל-ים: אני רוצה להעיר לנושא של עשירים ועניים.
ציפי גל-ים: אני מבינה את הנטייה לעזור גם לשכבות הביניים.
עמיר פרץ: נכון, זה חוק לשכבות הביניים.
ציפי גל-ים: יש דרך נכונה לעשות את זה, והדרך הזאת איננה נכונה.
ציפי גל-ים: אתן דוגמא למה היא לא נכונה.
ציפי גל-ים: יש עוד בעיה עם הסכום הזה של 150 אלף דולר, שאתה לא חושמואל אותו עם גודל דירה ופרמטרים מהסוג הזה.
ציפי גל-ים: נניח יש לך זוג שמקבל את הכסף מההורים שלו.
ציפי גל-ים: היום מנסים לעשות מינימיזציה, מה שפחות משכנתא, כי זה נטל וזו ריבית מאוד גבוהה.
ציפי גל-ים: מה שיקרה פה, הכדאיות של נטילת משכנתא הופכת להיות לקחת אותה ולשים בפק"ם.
ציפי גל-ים: גם זוג צעיר שבגלל מקורות משפחתיים לא צריך משכנתא, יקח משכנתא, משום שאם אתה משלםן 7% ריבית על משכנתא, חצי מזה מוכר אם אתה בהכנסה מספיק גבוהה, אז 3.5% ריבית עלות כנגד זה יש לך בפק"ם 5%-6%.
ציפי גל-ים: זאת אומרת, אתה מרחיב את המשכנתאות בלי לעזור לאף אחד בכלל, כדי לנצל את ההטבה שבזה.
ציפי גל-ים: התוצאה, המשכנתאות שהיום ניתנות בריבית מאוד גבוהה של 6%-7%, הביקוש להן יגדיל את מחיר המשכנתאות, כי זה פועל על ביקוש למשכנתאות ולא על מקורות למשכנתאות.
ציפי גל-ים: זאת אומרת, יש מי שישלם את המחיר הזה.
ציפי גל-ים: ברפורמה עבדנו קשה מאוד כדי שיחד עם הסיוע לשכבות הביניים שיישארו בארץ, שלא יהיה מס שולי של 60%.
ציפי גל-ים: כדי להחזיק אותם בארץ אתה צריך למצוא מקורות להוריד לכולם את המס השולי, ולא לאותה קבוצה שצריכה לקחת משכנתא בשביל לקבל איזשהי הטבה.
ציפי גל-ים: אתה מרחיק את המצב הזה, ולכן זו לא דרך נכונה.
ציפי גל-ים: נניח שנצמצם, ניקח פרמטרים, אני מוכרחה להגיד שהנזק לא יתבטל, הרגרסיביות לא תתבטל, היא רק תקטן.
ציפי גל-ים: תמיד זה יהיה רגרסיבי.
ציפי גל-ים: ההצעה הכי מעשית ששמעתי פה זה בואו נלך לאוכלוסיית הזכאים.
ציפי גל-ים: אם אתה הולך לאוכלוסיית הזכאים זה הופך להיות ממשהו רגרסיבי ולא יעיל למשהו שהוא מעשה חלם.
ציפי גל-ים: מה שייצא זה שהזכאי ייהנה פעמיים: פעם אחת הוא יפגוש את הוועדה שנותנת לו את המשכנתא ב-4% ריבית, ויגיד לה שלום לעשרים-עשרים וחמש שנה.
ציפי גל-ים: פעם שנייה, לאותו זכאי יהיה הסידור עם פקיד השומה.
ציפי גל-ים: אתה מסדר לו פגישה שנתית על פני שנים, עשרים-עשרים וחמש שנה, כל שנה, דרך המעביד אם יש לו הרצאות או דרך פקיד השומה.
ציפי גל-ים: זאת אומרת, בלאגן אמיתי בדיווח.
ציפי גל-ים: גם אני בעד הרחבת דיווח, שלא תהיה פה טעות, אבל אני לא רוצה את הזוגות הצעירים האלה בהרחבת הדיווח.
יורי שטרן: מי שרוצה לדאוג לשכבות החלשות בתחום הדיור לא צריך לעשות את זה באמצעות המשכנתאות, לפחות לא המשכנתאות הבנקאיות, אלא באמצעות הדיור הסוציאלי והשכרה לטווח ארוך בצורה מסובסדת.
יורי שטרן: אחרת אנחנו מאלצים אנשים שלא מגיעים לסף המס לקנות דירה והם הופכים להיות עבדים של המשכנתא, כי ההכנסה שלהם אינה מספיקה בשביל להחזיר משכנתא.
יורי שטרן: לכן יש פה לא מעט דמגוגיה בכך שאומרים, מה פתאום נקל על מי שמשלם מס כאשר יש רבים שלא משלמים מס.
יורי שטרן: נכון, לרבים האלה צריך לספק את צרכיהם בתחום הדיור באמצעות הכלים החברתיים ולא בכלים של השוק החופשי.
יורי שטרן: עכשיו אנחנו מגיעים לאותה אוכלוסייה שכן קונה דירה ואנחנו רוצים לעודד את רכישת הדירה.
יורי שטרן: אנחנו מדברים רק על אלה שמרוויחים משכורת שמאפשרת גם לשלם מס וגם לשלם משכנתא.
יורי שטרן: אבל היום גם הם עבדים של המשכנתא, כי גם עבורם זה כבד מדי.
יורי שטרן: החוק הזה נועד בראש וראשונה לזכאים.
יורי שטרן: אנחנו לוקחים את האוכלוסייה הזאת שהמדינה כן מכירה בכך שמגיעה להם הדירה הראשונה, הם משוחררי צה"ל, הם הזוגות הצעירים, הם העולים החדשים, אליהם נלך.
יורי שטרן: לכן אני חושב שהרגרסיביות פה יורדת כמעט לאפס.
אלי גולדשמידט: אלא אם הם בשכר מינימום.
יורי שטרן: אני מדבר על הזכאים שלוקחים משכנתא, ואם הם יכולים לקחת משכנתא בנקאית, במדיניות הנכונה הם לא יקחו אותה אם אין להם משכורת מעל גובה מסוים.
יורי שטרן: לכן, אני חושב, מדברים עליהם.
ציפי גל-ים: זה עוד יותר רגרסיבי.
יורי שטרן: אנחנו לקראת פיזור הכנסת, ומאחר שיש תמיכה רחבה של חברי הכנסת בחקיקה הזאת, אני חושב שחובה עלינו להוריש לכנסת הבאה את החוק הזה כדי שהכנסת הבאה תוכל להתייחס לזה.
יצחק כהן: אני לא רוצה שייווצר רושם שאנחנו נגד השכבות הבינים, נגד עידוד הענף.
יצחק כהן: זה לא נכון.
יצחק כהן: אנחנו בעד עידוד הענף שנמצא במשבר ובעד שכבות הביניים.
יצחק כהן: אבל אם יש לאהוד ברק שני מיליארד שקל מיותרים בגלל מיסים, יש לנו הצעות יותר טובות מה לעשות אתם.
אלי גולדשמידט: למשל?
יצחק כהן: כל אותה קבוצה שנמצאת מחוץ למגרש, כמו הדילמה שהיתה עם הרפורמה במס, היא שוב נפגעת.
יצחק כהן: יש משפט תלמודי שאומר "העניות רודפת אחרי העני", אותה קבוצה תמשיך לסבול בתוך ההטבות ששכבות הביניים והעשירון העליון יקבלו.
יצחק כהן: כי זה יעודד את הענף, אנחנו נשמח לעודד את הענף, אבל זה יעלה את מחיר הדירות.
יורי שטרן: רק בשוק מאוזן, אבל אין שוק מאוזן.
יצחק כהן: אותה קבוצה שהיא ממילא מחוץ למגרש ולא נהנית, תשלם יותר שכר דירה.
יצחק כהן: יכול להיות שההצעה טובה, אבל בואו נבדוק את מכלול הדברים, איך מכניסים לתוך המגרש את הקבוצה החלשה ונראה מה לעשות עם שני מיליארד שקל מיותרים.
אלי גולדשמידט: מר פרוש, אני מתנצל, אני צריך לסיים את הדיון.
אלי גולדשמידט: יש לנו עוד שתי העברות תקציביות שיקחו את חצי השעה שנותרה עד לסיום הישיבה כי מתחיל הדיון בכסף, ולכן אני חייב לעצור כאן.
שני דברים: ב.
שני דברים: אני באופן אישי חושב שיש שכבה במדינת ישראל שאף אחד לא דואג לה, לצערי, וזאת השכבה של מעמד הביניים או המעמד העובד, המעמד שמשרת, המעמד שעושה מילואים, המעמד שנושא בכל העול ומשלם את כל המיסים.
שני דברים: אלה אנשים שאף פעם לא דואגים להם.
שני דברים: אנחנו בהחלט צריכים לדאוג לשכבות המצוקה ואנחנו צריכים לעשות את זה בכל מיני דרכים, ועוד רבות הדרכים שאנחנו טרם מיצינו אותן, אבל זה לא צריך לבוא על חשבון זה.
שני דברים: אני חושב שאנחנו צריכים ליצור מערכת של איזונים ובלמים.
שני דברים: אנחנו צריכים לעזור לשכבות המצוקה, ויש אלף ואחת דרכים לעזור לשכבות המצוקה, החל מנושא של חינוך, עבור לנושא של דיור סוציאלי, דיור בשכירות מוכרת וממוסדת.
שני דברים: בנושאים שקשורים ביכולת של זוג צעיר לצאת לדרכו, זוג צעיר שהבעל עושה מילואים ושמגדלים את הילדים בעשור הראשון, מולידים את הילדים ונושאים בכל העול, נושא המשכנתא הוא נושא מאוד מאוד כבד.
שני דברים: בעניין הזה אני חושב שאנחנו רק עשינו דבר חשוב מאוד בכך שהעלינו את הנושא הזה לכלל דיון ציבורי אמיתי.
שני דברים: אני לא מסוגל היום לקבל החלטות בנושא הזה נוכח אי-הוודאות הפוליטית.
שני דברים: אנחנו כרגע עוד לא יודעים אם הכנסת מתפזרת או שאנחנו הולכים לבחירות מיוחדות.
שני דברים: אני חושב שהמשך הטיפול בנושא ייגזר מההחלטות בסוגיות הפוליטיות ומהחלטות ראש הממשלה ומיכולת הממשלה לכנס את הכנסת גם אחרי שהכנסת יוצאת לפגרה בסף השבוע, כדי לקיים קריאות ראשונות בנושאים מהסוג הזה.
שני דברים: הממשלה יכולה גם בעצמה להביא הצעת חוק לקריאה ראשונה בסוגיית ההכרה בריבית על המשכנתאות, ויכול להיות שהדבר יידחה רק לאחר הבחירות.
שני דברים: אלה דברים שלא תלויים בנו.
שני דברים: אנחנו בכל אופן ביצענו את מה שעומד לרשותנו במינימום הזה.
שני דברים: מעבר לזה אני לא יכול.
גיא קלנר: אני יושב-ראש התאחדות הסטודנטים בישראל.
גיא קלנר: הכנתי לכם גם מכתב, והייתי שמח אם תקראו אותו תוך כדי דבריי.
גיא קלנר: לא האוצר צריך לנהל מדיניות חברתית של מדינת ישראל.
גיא קלנר: הגיע הזמן שהכנסת תעשה את זה והממשלה תעשה את זה.
גיא קלנר: אנחנו כבר אוכלים את אותו הלוקש גם בנושא של שכר הלימוד וגם בנושאים אחרים.
גיא קלנר: יש סיבה מאוד פשוטה שהאוצר ברגע שלוקח את המכניזם ומתחיל לדון במספרים, הדברים מתמסמסים.
גיא קלנר: טיעונים על טיעונים, מערימים קשיים, ובסופו של דבר לא יוצאים מהמחול המטורף הזה.
4156: אני יושב-ראש צעירי העבודה, נשוי עם תינוקת.
4156: אי-אפשר להתעלם מהיתרונות הגדולים של ההצעה הזאת וצריך לקחת בחשבון גם את החסרונות שלה, ועדיין היתרונות עולים על החסרונות.
4156: במצב הנוכחי, כמו שגיא אמר, כמו שאמרו אחרים, כמו שאמר עמיר פרץ, צריך לקחת בחשבון את הנקודה של גובה ההחזר, גובה מחיר הדירה, ולקחת בחשבון שמדובר פה במעמד בינוני גדול מאוד של זוגות צעירים רבים מאוד במדינת ישראל.
4156: גם אם אי-אפשר יהיה להכניס עכשיו את האוכלוסייה החלשה לתוך מעגל הנהנים מההטבות האלה צריך להחיל את החוק הזה ולנסות לסייע לאותו מעמד נמוך באמצעים סוציאליים אחרים.
אלי גולדשמידט: ניתן עוד את רשות הדיבור למר שלמה מולה.
אלי גולדשמידט: אני רוצה להגיד למר מולה, שלא מכבר עשינו פה העברה תקציבית לנושא מאוד חשוב.
אלי גולדשמידט: המקור היה אי-ניצול משכנתאות על-ידי עולים מאתיופיה.
9315: נכון שמדינת ישראל היא מדינה שקולטת עלייה, ואני חושב שאי-אפשר לטעון שהמדינה לא נותנת הטבות טובות מאוד לעולים חדשים בשנים הראשונות שלהם.
9315: אבל אנחנו מגיעים לשלב של בני עולים.
9315: בסופו של דבר, אם המדינה נתנה איזשהו תמריץ לעולים שהגיעו ונקלטו, נתנה להם משכנתאות, הטבות, השכלה וחינוך, הרי אנחנו מגיעים למצב שמשפחה שמגיעה עם הרבה מאוד ילדים או שקנתה דירה ואחר-כך הילדים שלה מתחילים להחזיר משהו למדינה, בסופו של דבר הילדים האלה משרתים בצבא ואחר-כך צריכים להגיע לדירה.
9315: איך נגיע לדירה?
9315: עמיר ביטא את זה יפה.
9315: אני לא קניתי דירה באמצעות המשכנתא הזאת.
9315: אני רוצה לקנות דירה, אבל השאלה אם אני יכול או שאני אמשיך לרדת למטה.
אלי גולדשמידט: חיים דוקלר ממס הכנסה ידבר אחרון בנושא זה.
חיים דוקלר: בניגוד למה שנאמר פה על-ידי מספר אנשים שניסו להיות מבינים בנושא התפעול, אני רוצה לקבוע פה חד-משמעית, אם יוחלט בכיוון שמוצע, האנשים יחויבו להגיש דו"חות, ואנחנו מדברים היום על מאות אלפי דו"חות, דבר שיצריך גיוס כוח-אדם, הטרדת הציבור וכל הביורוקרטיה שקשורה לזה.
שמואל ארד: לא נכון.
חיים דוקלר: מי שאומר לא נכון, לא מכיר את הבעיות שקשורות בזה.
אלי גולדשמידט: כאשר הכנתם את הרפורמה במס לא הייתם מוטרדים מזה שירחיבו את מעגל מגישי הדו"חות, כולל קשישים וגמלאים.
אלי גולדשמידט: את כולם שלחתם לפקיד השומה.
חיים דוקלר: אם יגיעו לנקודה הזאת שרוצים את זה דרך המס, חבל להטיל את הנטל הביורוקרטי שעולה הון תועפות למשלם המסים וייצור נטל על הציבור, כי צריכים לשקול מתן נקודות זיכוי, שהמשמעות שלו הפחתת נטל המס, ואז אפשר לעשות את זה בדרך היעילה, דרך המעבידים ולא להטריד את הציבור הרחב בהגשת דו"חות.
אלי גולדשמידט: מה שחיים דוקלר אומר זה שכאשר אתה מכיר בריבית על משכנתאות זה מחייב שמרבית האוכלוסייה יגישו דו"חות, וזה נכון.
חיים דוקלר: זו המלחמה בהון השחור האמיתי.
אלי גולדשמידט: סיימנו את הסעיף הזה.
אלי גולדשמידט: תודה רבה לכולם.
אלי גולדשמידט: אנו עוברים לפנייה מס' 521.
רוני ארד: הפנייה נועדה לממן סכום של 36 מיליון ₪ עבור תשלום לישיבות.
משה גפני: כפוף למה שאמר עוזר שר האוצר ונרשם בפרוטוקול.
יצחק כהן: תסביר איך הוא עומד לממש את מה שהוא אמר.
רוני ארד: מה זה כפוף למה שאמר עוזר שר האוצר?
סמדר אלחנני: אין דבר כזה.
רוני ארד: תקציב הוועדה הבין-משרדית בנוי על מזומן והרשאה.
רוני ארד: עד היום התחייבו על בסיס המזומן, לא ניצלו את ההרשאה.
רוני ארד: מה שעשינו, פתחנו תקנה חדשה, הרשאה על חשבון מזומן.
רוני ארד: את המזומן לא צריך בשנת 2000.
רוני ארד: הם יכולים בשנת 2000 להתחייב על בסיס ההרשאה,מה שהמשרד לא עשה עד היום.
רוני ארד: לכן המזומן כרגע הוא לא רלוונטי.
רוני ארד: את המזומן לקחנו.
רוני ארד: יש מכתב התחייבות של הממונה על התקציבים.
רוני ארד: אין פה שום פגיעה בגובה ההתחייבות.
שלום שמחון: אני מעמיד להצבעה.
שלום שמחון: הצבעה
שלום שמחון: אנו מאשרים את הפנייה.
שלום שמחון: פניות 429-431, 432-433
סמדר אלחנני: הפניות הבאות הן 429-431 ו-432-433, ומדובר בתמורות להעלאת מחירי מים.
שלום שמחון: אנו בפניות 429-431.
שלום שמחון: הסיכום היה שמחצית השנה לפני סיום התכנית תוגש לוועדת הכספים לאישור תוכנית המשך.
שלום שמחון: לעומת זאת, במכתב של סגן הממונה על התקציבים נאמר בסעיף 3: "בנוסף, לקראת אמצע שנת 2004 יתקיים דיון על הצורך בהמשך התכנית ועל היקפה".
שלום שמחון: חבר הכנסת וילן, מה סוכם, מה שאני אמרתי או מה שכתוב במכתב?
אבשלום וילן: מה שאתה קראת.
אבשלום וילן: אני לא מבין למה כל פעם ההתחכמות הזאת.
אבשלום וילן: עוזר השר בא ואומר מה שאומר, ובאים אחרי זה וכותבים הפוך.
אבשלום וילן: סוכם שבחצי השנה האחרונה יהיה דיון איך ממשיכים את התכנית.
אבשלום וילן: עמד רונן וולפמן על העיקרון של ההורדה.
אבשלום וילן: הוא אמר, אני מסכים ל-65% ו-60%.
דן זייציק: אמרו שאם יהיה צורך יעשו תכנית נוספת.
שלום שמחון: אם אתם רוצים, תמשכו את ההצעה.
אנה שניידר: אם אתם כותבים כאן שאתם מאריכים את התכנית ל-2003, אז אתם אומרים, לקראת אמצע שנת 2004 יתקיים דיון על הצורך בהמשך התכנית.
שלום שמחון: הסיכום לא היה שיתקיים דיון.
שלום שמחון: הסיכום היה שתוגש תכנית המשך.
אנה שניידר: אם תוגש תכנית המשך, למעשה אתה פותח את ההסכם לתקופה שמעבר ל-2003.
אבשלום וילן: מה אמר רונן וולפמן?
אבשלום וילן: למה הוא הסכים למדרגות?
אבשלום וילן: כי הוא רוצה להוריד עד אפס.
אבשלום וילן: כלומר, אחרי חצי השנה יכול להיות שיבוא ויגיד, לא, אני דורש לרדת מיד ל-30%.
אבשלום וילן: זה היה הסיכום, התכנית ממשיכה.
אנה שניידר: אז לא מגבילים את זה בשנים ואז אתם אומרים שלקראת 2004 יתקיים דיון.
שלום שמחון: יש תכנית מצורפת שנחתמה בין יוסי ישי, מנכ"ל משרד החקלאות, למשרד האוצר.
שלום שמחון: על-פי סיכום עם שר האוצר והרפרנטים של אגף התקציבים, סוכם שהתכנית תימשך בשנת 2003 ותעמוד על 65% מהתמורות, ובשנת 2004 תעמוד על 60% מהתמורות.
שלום שמחון: כמו-כן סוכם שסעיף 5 בהסכם שבין יוסי ישי למשרד האוצר מבוטל, ווועדת הכספים קובעת שסעיף 3 במכתב שמשרד האוצר העביר ליושב-ראש ועדת הכספים, מיום 17.12.00 הוא לא כפי שכתוב, אלא יהיה כתוב במקום מה שכתוב סעיף 3 – שבמחצית השנה לפני סיום התכנית, כלומר, במחצית 2004, תוגש לוועדת הכספים לאישור תכנית המשך.
שלום שמחון: אני מעמיד את הסיכום הזה להצבעה.
אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, הבקשה שהוגשה בזמנו לאישור, שכרגע אישרנו אותה, כוללת 45 מיליון ₪ לחיטה, לענפי יצוא וכו'.
אבשלום וילן: אנחנו היום ב-18 בדצמבר.
אבשלום וילן: אני מבקש שבמשך השבוע יועברו הכספים לחשב משרד החקלאות כדי שאנשים יקבלו את הכסף, כי אחרת זה ייתקע, ומינואר מקבלים תקציב שהוא 1/12 והכסף לא יעבור.
סמדר אלחנני: המסמך שקראתם ממנו לא חולק לוועדה.
את המסמך: בהמשך לדיון שנערך בוועדת הכספים בדבר אישור הפניות מס' 421-427, 429-433, שנועדו בין היתר להסדיר את תקצוב התכנית שבנדון בהתאם לתקנות המים (תעריפי המים המסופקים מאת מקורות) (תיקון מס' 2), התש"ס-2000, וכן תקנות המים (היטלי הפקה), התש"ס-2000, בהתייחס לשינויים שהוצעו על-ידי חברי הוועדה הוסכם כדלקמן: סעיף 2 בסיכום בין מנכ"ל משרד החקלאות לביני יתוקן כך שהתכנית תוארך לשנים 2003 ו-2004, וייקבע כי 65% ו-60% בהתאמה, מהתמורות הנוספות שיתקבלו בפועל מהעלאת תעריפי המים לחקלאות והטלת היטלי הפקה על מפיקי מים פרטיים לצריכה חקלאית יינתנו כתוספת תקציב למשרד החקלאות.
את המסמך: סעיף 5 לסיכום יימחק.
3 יבוא: תכנית המשך.
3 יבוא: "
סמדר אלחנני: בשביל שזה יהיה פורמלי, לא קראת את הטקסט המקורי אלא טקסט עם תיקונים.
שלום שמחון: עד סעיף 3 קראתי את הטקסט המקורי.
שלום שמחון: התיקון הוא בסעיף 3.
סמדר אלחנני: אני אצרף את המכתב המתוקן לפרוטוקול.
הוחלט: של סגן הממונה על התקציבים אל חה"כ א' גולדשמידט מיום 17.12.00 (מצ"ב)
אלי גולדשמידט: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא הראשון בעניין הצו לעידוד מחקר ופיתוח.
ראובן חורש: הצו מתייחס לתיקון אחד טכני שהוא החלפה של מספר סעיף מ- 5 ל- 3 ללא שינוי ממה שמופיע בדברי ההסבר.
ראובן חורש: שני הנושאים התוכניים שההצעה אומרת זה להחזיר לתוספת בחוק את התמיכה המועדפת למחקר ופיתוח באזורי פיתוח א' ל- 60% לעומת 50% באזורים האחרים, זה התיקון האחד.
ראובן חורש: התיקון השני הוא הגדרת התמיכה במחקר ופיתוח תעשייתי באזור קו העימות ל- 70% במקום 50% כמקובל בכל הארץ, ובתוספת של עוד 5% כלומר תמיכה כוללת של 75% אם פירות המחקר והפיתוח התעשייתי ייושמו באזור.
ראובן חורש: כלומר, אם הייצור שנובע מהפיתוח התעשייתי הזה יהיה באזור המענק יהיה 75%.
עופר חוגי: כמה מפעלים הולכים לקום שם?
ראובן חורש: אנחנו מקווים שיקומו המון, אנחנו לא יודעים.
עופר חוגי: מבחינת נתונים, כמה הגישו בקשות לקו העימות?
עופר חוגי: כי אני רואה מדיניות אחרת שרוצים להקים במגדל העמק.
ראובן חורש: נבחין בין הדברים.
ראובן חורש: מה שנוגע למגדל העמק, שאושר בוועדת הכספים לטאואר, לא יכל לקום בשום מקום אחר משום שזה המשכו של מפעל שכבר היה במגדל העמק, אני חושב שהדבר הוסבר לוועדה בצורה מאד מקצועית, זה לעניין טאואר.
ראובן חורש: לעניין קו העימות אנחנו נותנים תמריץ מיוחד שהוא חבילה שלמה, כאשר התמריץ העיקרי הוא שמענק ההשקעות הוא 30% במקום 24% באזור פיתוח א' והטבות נוספות מלבד ההטבות.
ראובן חורש: הרעיון בהטבה הזו שהמפעלים שיוקמו שם לא יהיו מפעלים שרק נהנים מהמענק המוגבר בגין הברזלים והבטונים, אלא גם יעצימו את ההון האנושי.
ראובן חורש: התמריץ, 70% או 75% לצורך הפיתוח התעשייתי אנו מקווים שאכן יביא לשם את אותם חוקרים ושהמחקר ייעשה במקום במקום שיעשו במרכז הארץ וייסעו לשם.
עופר חוגי: יש כבר משא ומתן עם מפעלים?
ראובן חורש: זה לא משא ומתן, מפעלים צריכים להגיש את בקשותיהם, אני חושב שיש כאן עדכון מפגישה במעלות, יש התעניינות, אין לנו כרגע עוד שום דבר קונקרטי כי הדברים לא היו סגורים וברורים, הצעד הזה לא ניכנס לתוקף לפני אישור לכן אנחנו לא יכולים להציע לפני האישור ולא הצענו לפני האישור.
ראובן חורש: בעניין המענק המוגדל ל- 30% היו בירורים לגבי מהו תאריך תחולת ההטבה, הדברים נקבעו היום ונתחיל לטפל בעניין.
ראובן חורש: אני רוצה גם לציין שבנוסף להטבות האלה, אנחנו נותנים הטבה מיוחדת לשני מפעלים הקרויים מפעלי עוגן שהם מפעלים עתירי טכנולוגיה לפי הגדרתם בחוק עידוד השקעות הון שיועברו ממרכז הארץ לשם, לא שיוקמו, אלא שיועברו.
סמדר אלחנני: התחולה מה- 17 במאי?
ראובן חורש: של ההטבה או של החוק?
ראובן חורש: את מדברת על ההטבה הזו או על הצעה של ה- 30%?
סמדר אלחנני: של ההצעה.
ראובן חורש: בצד הזה אין בעיה תחולה.
סמדר אלחנני: למה זה ב- 17 במאי.
סמדר אלחנני: אז במענה לשאלה של חברי הכנסת זה סימן שיש מישהו שכבר פנה?
ראובן חורש: ניתן להגיש בקשה למחקר ופיתוח 3 חודשים אחורנית.
ראובן חורש: מי שהיום מגיש את הבקשה יכול לכלול בבקשה כיסוי הוצאותיו שלושה חודשים אחורה.
סמדר אלחנני: זאת אומרת 3 חודשים אחרוה מה- 19 בדצמבר, שזה 19 בספטמבר.
ראובן חורש: התחולה הייתה ביום שהוצעה וחתמו עליה השרים.
אנה שניידר: ב- 3 בדצמבר.
סמדר אלחנני: זה נחתם על ידי השרים ב- 3 בדצמבר זו שאלה לעניין התחולה, שתלך 3 חודשים אחורה מה- 3 בדצמבר.
אלי גולדשמידט: נשאלה שאלה אחרת, למה מערכת בירוקרטית צריכה לחכות 6 חודשים עד שזה מגיע הנה.
ראובן חורש: נא לפנות לשרים.
סמדר אלחנני: הוציאו רשומות בלי שזה קיבל את אישור הוועדה.
רפי לב ארי: לגבי התחולה, משהו לא ברור לי, בפניה שמונחת עם החתימה של השרים מה- 17 במאי, בעוד ההחלטה שלכם היא מה- 1 בינואר.
ראובן חורש: החלטת הממשלה לגבי קו עימות?
רפי לב ארי: לא, זה ברור שזה ב- 17 במאי.
רפי לב ארי: יש בצו עצמו, בחתימה של ראש הממשלה ושר האוצר, את התחולה מה- 17 במאי?
אלי גולדשמידט: אני לא מבין למה השרים חתמו ב- 3 בדצמבר, בזמן שהעניין בכלל נחתם ב- 17 במאי?
ראובן חורש: היות ואני מנכ"ל ולא שר, אני לא יכול לענות על השאלה, כידוע לכם, אין שר תעשיה ומסחר.
אלי גולדשמידט: בתקופה שזה נחתם עוד היה שר.
יינון אלרועי: היו חתימות שנחתמו על ידי השר הקודם וכשהם הגיעו לחתימה נוספת של שר האוצר, הלשכה המשפטית של משרד האוצר טענה שצריך לחתום מחדש.
ראובן חורש: יש עוד רק הבהרה טכנית, זה היה קודם סעיף 5 והפך להיות סעיף 3.
ראובן חורש: אין שום שינוי בתוכן.
אנה שניידר: אתם כותבים בפסקה 5 "תכנית המבוצעת ביישובי קו העימות בצפון, בתנאי שמרבית החוקרים גרים בישובים אלה".
אנה שניידר: מה זה גרים?
אנה שניידר: גרים באופן קבוע?
אנה שניידר: האם לא צריך לכתוב הוכח להנחת דעתו של מי שאחראי על זה שהם גרים שם.
ראובן חורש: אנחנו מכירים את סיפור נהריה.
ראובן חורש: בעניין הזה אנחנו נזקקים תמיד לנתוני הביטוח הלאומי.
סמדר אלחנני: אם תבקש את הסיפור שלך בביטוח לאומי, אתה לא תמצא.
סמדר אלחנני: אתה שכיר, לא ימצאו אותך ולא את הכתובת שלך.
ראובן חורש: אין לנו תשובה לעניין הזה.
אלי גולדשמידט: ההגדרות של יישובי קו עימות הן בדוקות עד הסוף, שלא יהיה יישוב מחוץ לעניין.
רפי לב ארי: יש צירוף של מספר יישובים מהחלטה של ה- 6 באוגוסט.
אלי גולדשמידט: השאלה אם הם הוספו כאן.
רפי לב ארי: הוספו.
אלי גולדשמידט: אתה סומך ידך שכל היישובים שנמצאים במסגרת קו עימות נמצאים.
אלי גולדשמידט: אני מבקש, בהנחה שנאשר את זה, נאשר את זה בכפוף לבדיקה נוספת שתקיים, ואם יש צורך להכליל יישובים נוספים שלא נכללו, שייכללו בפנים.
אלי גולדשמידט: אני לא רוצה , בגלל רשלנות, לקבל מחר 700 פקסים מאיזה יישוב שלתקן את זה אחרי זה זה סיפור.
רפי לב ארי: יש חמישה יישובים שהוספו, בן עמי, עברון, גונן להבות הבשן ופקיעין.
רפי לב ארי: זה בסדר.
רפי לב ארי: יש בעיה עם יחיעם שלא מוזכרת כאן.
רפי לב ארי: ויש עוד שלושה יישובים שלגביהן צוות בין משרדי צריך להחליט איזה הטבות של יישובי קו עימות יחילו את זה, זה כפר ורדים יסוד המעלה ושבי ציון.
אלי גולדשמידט: הם גם בקו עימות.
ראובן חורש: הם בקו עימות אבל הם נהנים מהטבות מסוימות.
אלי גולדשמידט: אני צריך לבדוק את העניין הזה ולקבל עליו הסבר.
רפי לב ארי: אני להשלים את המשפט לגבי אותם שלושה יישובים.
אלי גולדשמידט: אני מוכרח לומר שאתם באים לא כל כך מסודרים.
אלי גולדשמידט: זה לא בסדר שאתה רואה את זה פעם ראשונה בוועדת כספים.
אלי גולדשמידט: אני לא צריך להיות במצב שאני חש חוסר ביטחון אם נכללו כל היישובים או לא, למה אני צריך לחוש את חוסר הביטחון הזה?
רפי לב ארי: חבל שזה לא נשלח אלינו, אני לא קיבלתי את החומר הזה.
אלי גולדשמידט: אז אני אחזיר אתכם ואני לא אצביע על זה.
סמדר אלחנני: אני רוצה לחדד את ההערה שלך.
סמדר אלחנני: יש כל מיני שמות של יישובים שמקנות כל מיני זכויות.
סמדר אלחנני: יש את ההנחות מס ליישובים.
סמדר אלחנני: יש לכם את ההגדרה של קו עימות שזה רק בצפון, שהוא רשימה של יישובים.
סמדר אלחנני: עכשיו יש לי רשימה של יישובים של קו עימות לצורך הצו הזה, שהיא שונה מרשימת קו העימות לצורך הנחות במס הכנסה ויכול להיות שלצרכים אחרים.
סמדר אלחנני: האם חזקה על מי שנפל ברשימה הזו, שהוא גם ברשימה ההיא...
סמדר אלחנני: אתם חדשים פה.
אלי גולדשמידט: אני לא אעשה את זה בשתי דקות.
אלי גולדשמידט: אני רוצה שזה יעבור לידיעת ראשי המועצות האזוריות.
אמנון דה-הרטוך: יש לי הערה אחת, מספר יישובים, קבלו לפי הפרשנות היועצת המשפטי לממשלה מעמד ביניים של אנשי קו עימות עד סוף 2001, ולאחר מכן זכותם להמשיך צריכה להיבדק כל שנה.
אמנון דה-הרטוך: במילים אחרות, אם הבנתי נכון, אם ההטבות הם עד סוף 2002, לא ייתכן להחליט על היישובים האלה עד 2002, מפני שהם נמצאים במעמד ביניים.
אלי גולדשמידט: לא נקיים דיון ל זה עכשיו.
עופר חוגי: אני לא מוכן שנהריה תיכנס לרשימה.
עופר חוגי: אם רוצים להכניס את נהריה, שיכניסו את עכו.
אלי גולדשמידט: אלה רק יישובי קו עימות.
אלי גולדשמידט: עכו היא לא יישוב קו עימות.
אלי גולדשמידט: עכו לא נמצאת בטווח קטיושות לשם הטבות במס.
עופר חוגי: הבעיה היא כזו, מחר, כל המפעלים שנמצאים בעכו, יעברו לנהריה.
עופר חוגי: נחליש את עכו.
אלי גולדשמידט: חיזקנו את עכו במובן הזה שעשינו מעשה מהפכני והשווינו את הטבת המס של עכו להטבת המס של נהריה, אבל אנחנו לא יכולים להפוך את עכו ליישוב קו עימות.
עופר חוגי: נהריה היא לא קו עימות.
עופר חוגי: פעם אחת נפלה שם קטיושה אז אתה קורא להם קו עימות.
עופר חוגי: בהחלטה הזו אנחנו הולכים להרוס את עכו.
אנה שניידר: יש לי הערה משפטית.
אנה שניידר: אתם כותבים בסעיף התחילה שהוראות פסקה 5 יעמדו בתוקפן עד ליום 31 בדצמבר 2002.
אנה שניידר: אז מדוע אתם כותבים בתוך פסקה 5 לגבי נהריה, שזה יהיה עד ליום 31 בדצמבר 2002?
אנה שניידר: מה ההבדל בעניין זה בין נהריה לבין קריית שמונה.
אלי גולדשמידט: לדעתי אין לזה סוף , בקשה צריכה לעבור בדיקה נוספת אצלכם, אני מבקש מסמדר, תרכזי את העבודה, אני מבקש לבוא בדברים גם עם כל המועצות האזוריות שמנויות פה, לפעמים אני מוצא שהמועצות האזוריות יודעות יותר טוב מאשר משרדי הממשלה.
אלי גולדשמידט: אני מבקש לבדוק את העניין הזה לאורך ולרוחב, אני לא רוצה לאשר משהו ולהיחשף אחרי זה עם פניות על מישהו שהיה צריך להיות בפנים ולא היה ואחרי זה לך ותתקן את הדברים.
אלי גולדשמידט: נקיים דיון על זה עוד שבוע, עוד עשרה ימים.
ראובן חורש: כדי להבהיר דבר, מדובר ברשימת היישובים ובהגדרתם ובתחולה.
אלי גולדשמידט: אין לי בעיה לאשר את מהות ההצעה, אבל זה לא משנה כי אם זה בא הנה שוב, נצביע ביחד.
סמדר אלחנני: תחילה או תכולה.
ראובן חורש: תחילה.
אלי גולדשמידט: לא נקיים דיון בתוכן של ההצעה, תוכן ההצעה מקובל עלינו, אנחנו נדון רק בסוגיה של הישובים.
ראובן חורש: האם אני יכול לראות את עצמי פטור מלהופיע בפעם הבאה.
סמדר אלחנני: אני מציעה לך להגיע.
סמדר אלחנני: מימון ועדת הבחירות המרכזית לקראת הבחירות המיוחדות
אלי גולדשמידט: על פי סעיף 134 לחוק הבחירות לכנסת, בחירות לראש הממשלה, אנחנו לא פועלים בפרוצדורה של שר שפונה אלא שהסמכות כל כולה מצויה בידינו, בידי ועדת הכספים ואנחנו צריכים לשקול את בקשת ועדת הבחירות המרכזית , והשיקול הוא שלנו בלבד.
אלי גולדשמידט: עם זאת אם לנציג האוצר יש מה להגיד נשמע את דברו, תמי, מה אתם רוצים שנאשר לכם?
תמי אדרי: אנחנו רוצים לבקש לאשר את כל התקציב שהגשנו לכם פה לפי הכללים.
תמי אדרי: התקציב עבר דיון רציני בוועדת הכספים של ועדת הבחירות, סעיף סעיף עם הסברים בפרטי פרטים, עבר בנשיאות ועבר במליאה.
תמי אדרי: התקציב בעיקרון בנוי כך שיש בחירות רגילות גם בכנסת, אבל זה לא משמעותי, רק אתמול ב- 02:00 בלילה נודע לי שזה לא התקבל.
אלי גולדשמידט: את לא קוראת עיתונים?
אלי גולדשמידט: לא שמעת את דברי ש"ס?
תמי אדרי: התקציב הוא שנתי, יש בו את הפעולות הרגילות בלי קשר, והוא בנוי על 4 חודשים.
תמי אדרי: לבחירות רגילות, לא חודשיים אלא שלושה, גם היום אנחנו מבקשים שלושה, אם יש סיבוב שני זה מוסיף, על ארבעה חודשים.
תמי אדרי: כמובן שאם לא יהיה, אז כמו שלא היה סיבוב שני, לא השתמשנו בכסף, אותו דבר פה, כל מה שלא נוציא, אנחנו לא משתמשים בו.
מאיר פרוש: את מקווה לדחות את הבחירות?
תמי אדרי: אנחנו מבקשים, כמו שביקשנו בשנת 92 ובשנת 96 ובדצמבר 99.
אלי גולדשמידט: ה- 120 מיליון שקל שנשארו עבדנו אתם יפה מאד לכל מיני צרכים מאד חשובים.
תמי אדרי: כך שאנחנו מוכרים כלא מבזבזים.
תמי אדרי: התקציב בנוי על צרכים אמיתיים בתחזית, אנחנו לא תמיד יודעים.
אלי גולדשמידט: מה ההפרש בין התקציב הזה לתקציב בחירות רגילות שהיה בפעם הקודמת?
תמי אדרי: יש הבדל בתת התקציב בסיבוב ראשון בין 191,380,000 ל- 198,197,000 אבל זה קצת מטעה כי יש הבדל של כמה סעיפים.
אלי גולדשמידט: כמעט אותו תקציב.
אלי גולדשמידט: אני שמח שאת אומרת את זה כי באים אלינו בטענות על תקציב מימון המפלגות, שאנחנו נותנים למועמדים ומסתבר שבסך הכל מדובר על בחירות אישיות אז למה צריך כל כך הרבה כסף?
אלי גולדשמידט: אז הנה ועדת הבחירות המרכזית בבחירות האלה צריכה בערך אותו תקציב כמו שהייתה צריכה בבחירות רגילות.
תמי אדרי: אני רוצה להגיד למה זה קצת מטעה, כי בבחירות הקודמות היה לנו בשביל המחסן המפורסם בחולון, והיום יש לנו רק 25.
תמי אדרי: לכן, אני אומרת את זה שלא תהיה הטעיה.
תמי אדרי: למה גדל התקציב?
תמי אדרי: מספר מקומות הקלפי גדל, מספר הבוחרים גדל, צה"ל ביקש להקציב לו פי 3 ממה שהיה התקציב הקודם בגלל המצב כי זה יכולים להיות הרבה חיילים מגויסים.
אלי גולדשמידט: מצד שני, אז היו קלפיות בלבנון והיום לא.
תמי אדרי: זה לא משנה.
תמי אדרי: הם ביקשו את זה, אני לקחתי את זה, אני לא יכולה להתווכח אתם.
תמי אדרי: אם לא ישתמשו, לא יקבלו, אותו דבר בכל נושא של הפעולות הממוחשבות.