GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף ישי: זאת אומרת, לא נראה את הפירות האלה בתוך שנה אבל הכיוון הוא באמת שונה לחלוטין ממה שהיה מקובל לפני שנתיים ושלוש, אבל את הפירות נראה בשלב הרבה יותר מתקדם.
יוסף ישי: בינתיים אנחנו הרי צריכים לשרוד והפעילות שמניתי נועדו את ההישרדות עד שהפירות יבשילו.
יוסף ישי: אני רוצה לעבור לנושא השני בחשיבותו וזה המשבר בייצוא.
יוסף ישי: לגבי השנה החולפת אתם יכולים לראות בשקף מה קרה לחקלאות ומה קרה לייצוא החקלאי העיקרי כתוצאה משחיקת הארו.
יוסף ישי: אנחנו רואים שבארבעת הענפים המרכזיים הנזק שנגרם לייצוא החקלאי נאמד במשהו כמו מאה מיליון יורו ואתם מבינים בצורה ברורה – אם אתם יודעים מה מדד הרווחיות או מה מרכיב הרווחיות בחקלאות – מה המשמעות של נזק כזה, במיוחד שאני בא ואומר שבזה לא נגמר הסיפור.
יוסף ישי: אם שער הארו יישאר כפי שהוא, הנזק השנה יהיה כפול.
יוסף ישי: שחיקת הארו בין אוקטובר 1999 לאוקטובר 2000 היא 28 אחוזים.
יוסף ישי: בשנה שעברה הגענו לסיכום עם האוצר, בנינו איזשהו מודל שרצינו מצד אחד להסדיר את הנושא ולפתור את החור בתזרים המזומנים של החקלאים בדרך של מענק בגובה של 42 מיליון שקלים שישמש אותנו לבצע מינוף של הלוואה מסחרית בנקאית בהיקף של 170-160 מיליון שקלים תוך כוונה שזה יכסה את מחצית הנזק שנגרם למערכת החקלאית כתוצאה מהשחיקה של העונה שחלפה.
יוסף ישי: בשנה שעברה הלכנו לאיזשהו מודל שכפי שאמרתי הגענו לסיכום עם האוצר.
יוסף ישי: אנחנו מקבלים מענק בהיקף של ארבעים ומשהו מיליון שקלים, 42 מיליון שקלים, שהוא פרוס לחמש שנים וזאת תוך כוונה לבצע פה מינוף של הלוואה בנקאית שתכסה חמישים אחוז מהנזק שנגרם.
יוסף ישי: לצערי הרב בשל מצב החקלאות, כי קיים קושי אדיר – זה דבר מוזר שקורה פה בארץ – לגייס אשראי בנקאי בארץ, לא כך הדבר לגבי אשראי בנקאי חיצוני.
יוסף ישי: כאן אני אומר בצורה ברורה לחברי ועדת הכספים של הכנסת שרוב – אני יכול להגיד כמעט כל – ההון החוזר הבנקאי שמשמש את הייצוא החקלאי בארץ, מקורו בבנקים זרים ולא ישראלים, בנקים אירופאיים, כאשר הבנקים הישראלים עדיין לא רואים בחקלאות לקוח שאפשר לתת לו אשראי.
יוסף ישי: לכן התוכנית שלנו באמצעות המענק למנף הלוואות לכיסוי התזרים, לא צלחו אלא צלחו באופן חלקי.
יוסף ישי: ענף הירקות שהוא קצת יותר מאורגן הצליח, ענף הפרחים שהוא קצת יותר בעייתי הצליח בחלקו, ולאחרים לצערנו הרב לא הצלחנו לתת מענה במסגרת הזו ולכן הם הסתפקו במענק שהוא פרוס.
יוסף ישי: השנה אנחנו חוזים שאם שער הארו יישאר כמו שהוא, ואמנם יש תנודות אבל הן לא דרסטיות, הנזק יהיה כפול.
יוסף ישי: למעשה המערכת עמדה על סף קריסה, החקלאים עמדו על סף קריסה במיוחד בתחום הייצוא.
יוסף ישי: כרגע הגענו לסיכום לגבי הרבעון הראשון ויש איזשהו סיכום לגבי הרבעון הראשון שבגדול יש סיכום על תמיכה של 45 מיליון שקלים שנותן סדר גודל של חצי שקל לארו, שזה מחצית הנזק, אבל זה לא פותר את העניין.
יוסף ישי: אמרתי קודם שקיים קושי אדיר וכמעט ולא קיים מוצא של מימון בנקאי בניגוד לתעשייה.
יוסף ישי: אין פה אפשרות לשעבד את הזכויות בקרקע כדי לגייס אשראי במערכת הבנקאית ולמעשה הזרוע המימונית היחידה שבאה בחשבון לתמוך במערכת הזו, מערכת הפריפריאלית, היא למעשה מינהלת ההשקעות.
יוסף ישי: אתם רואים כאן על הלוח את הירידה בתקציב מינהלת ההשקעות בשנים האחרונות.
יוסף ישי: בשנת 1998 עמדנו על 131 מיליון שקלים, בשנת 1999 עמדנו על 127 מיליון שקלים, בשנת 2000 עמדנו על 108 מיליון שקלים, והתקציב המאושר השנה הוא 98 מיליון שקלים.
יוסף ישי: קשה להבין כאן את העניין כי במצוקה כזו שהחקלאות נמצאת בה אנחנו נמצאים כאן בירידה בווקטור של המקורות.
יוסף ישי: אנחנו מתכננים השנה, ואנחנו בחסר של מקורות, אנחנו מעריכים שנידרש לבצע השקעה בהיקף של 180 מיליון שקלים השנה והשימושים הם לפניכם בסעיף 2.
יוסף ישי: חמישים מיליון שקלים אלה תוכניות שנמצאות בצנרת, 39 מיליון שקלים אלה השקעות בישובי קו עימות שנובעות מהחלטת ממשלה שהתקבלה, עוד 15 מיליון שקלים במערכות תמך, מפעלים אזוריים שאלה פרוייקטים שבעבר היו במשרד התעשייה והמסחר והועברו לטיפול משרד החקלאות, לפחות 30 מיליון שקלים השקעה בפריפריה, ועוד 38 מיליון שקלים הם אחד משלושת המקורות שאמרתי בהשקעות שלנו במים.
יוסף ישי: כל הדבר הזה יוצר ביקוש של 180 מיליון שקלים שכרגע מולו יש לי שני מקורות, אחד זה התקציב שהממשלה קיבלה עליו החלטה של 98 מיליון שקלים, וארבעים מיליון שקלים תמורות מייקור המים.
יוסף ישי: זאת אומרת, אם אני רוצה לעמוד בתוכנית השקעות מינימלית, חסר לי הסכום שמופיע כאן ואנחנו מקווים להסדיר אותו או בדרך של הגדלת התקציב או שנצטרך לצבוע מחוסר ברירה חלק מהמקורות שעומדים לרשותנו בפיצוי המים לטובת ההשקעות במים.
יוסף ישי: אני מדליק כאן זרקור על פרוייקט מסוים בתוך ההשקעות ואלה כל ההשקעות בישובי קו עימות.
יוסף ישי: אתם רואים את רשימת ההשקעות המתוכננת שנובעת מאותה החלטת ממשלה לגבי ישובי קו עימות.
יוסף ישי: בשקף הבא תראו את פיזור ההשקעות.
יוסף ישי: מדובר באוכלוסייה באזור קו עימות שאין לה אלטרנטיבות אחרות.
יוסף ישי: יכול להיות שאם היינו חושבים כלכלית, הגיונית ונכון, לא היינו מבצעים חלק מההשקעות האלה אבל מאחר שההשקעות האלה הן כורח הכרחי כדי להמשיך וליישב את האוכלוסייה הזו באזור, אנחנו נדרשים לכך.
יוסף ישי: למעשה הקטע הזה הוא קטע קשיח בתוכנית ההשקעות שלמעשה אני לא יכול לעשות אתו שום תוכנית אחרת.
יוסף ישי: הבעיה הבאה שעומדת בפני החקלאות היא הבטחת הייצור בשטחים פתוחים.
יוסף ישי: החקלאות היא במצוקה.
יוסף ישי: יש לנו בעיות במים, אבל אנחנו רוצים להבטיח את המשך הגידול בשטחים פתוחים לכל מיני מטרות.
יוסף ישי: ראשית, כדי שהשטחים יישמרו ולא ייכנסו לשם כל מיני גופים שלא צריכים להיכנס לשם.
יוסף ישי: ראינו שקרקע לא מעובדת, משתלטים עליה.
יוסף ישי: דבר נוסף הוא כל מה שקשור באיכות הסביבה.
יוסף ישי: אם אנחנו רוצים שהארץ תיראה קצת ירוקה, אנחנו צריכים להבטיח שהיא תהיה ירוקה.
יוסף ישי: בחלק גדול מהשטחים הפתוחים ההכנסות לא מחזירות את ההוצאות הישירות.
יוסף ישי: כדי להבטיח את המשך קיומם של מיליון דונם שטחי חיטה השנה, נדרשנו לתת – בתקציב משותף יחד עם האוצר - כעשרה מיליון שקלים.
יוסף ישי: כדי לשמר את שטחי החיטה השנה, בשנת השמיטה, שבגלל מגבלות דתיות הלכתיות לא נוכל לשווק לטחינה ולמאכל ונצטרך לשווק אותם למספוא, אנחנו זקוקים לארבעים מיליון שקלים.
יוסף ישי: כדי לשמר את החיטה השנה, נזדקק לסכום כזה.
יוסף ישי: כנ"ל גם בכותנה.
יוסף ישי: מחירי הכותנה העולמיים היו נמוכים וכרגע מצבם הוטב וזה מראה שלפעמים כדאי לתמוך גם כשיש שחיקה ברווחיות, בגלל שהגלגל חוזר.
יוסף ישי: הכותנה בשנה שעברה, המרכיב העולמי היה נמוך מאוד, אבל צריך לאפשר את הישרדות הענף הזה שהוא בסך הכל מחזיק לנו כ300- אלף דונם והוא יהיה הצרכן הגדול העתידי של שימוש הקולחין.
יוסף ישי: אנחנו יודעים כבר שאם החקלאות תישאר ברמתה הנוכחית, כרגע יש חסר במים, בעתיד יהיה עודף במים.
יוסף ישי: אם אנחנו לא רוצים שהמים המטוהרים אחרי השקעה אדירה בטיהור ילכו לים, אנחנו צריכים להבטיח גידולים שיוכלו לספוג אותם.
יוסף ישי: ענף הכותנה זה אחד הענפים שיכול לספוג את מי הקולחין העודפים שיהיו צפויים בעוד איקס שנים.
יוסף ישי: עוד דוגמה אחת של אחזקת שטחים פתוחים זה כל הסיפור של בקר ומרעה.
יוסף ישי: כדי לשמר את השטחים בגליל שלא ייכנסו לשם גורמים לא רצויים, אתה צריך לשמר עדר.
יוסף ישי: לשמר עדר היום, כאשר נוצרה חשיפה לתחרות מתחרה, מאפשרים היום כניסה של בקר מאוסטרליה בכמויות אדירות, שמונים אלף ראש בקר נכנסו מאוסטרליה, קשה לנו להתחרות בהם מה עוד שגם התמיכה שם היא הרבה יותר גבוהה מאשר התמיכה אצלנו.
יוסף ישי: כדי לשמר ולגרום להישרדות של הענף הזה, נדרשנו השנה להשקיע ולתמוך בעשרה מיליון שקלים.
יוסף ישי: אני אומר שחלק מנסיבות לא כלכליות חקלאיות אלא גם אחרות כמו התיישבותיות ואיכות הסביבה דורשות מאתנו להשקיע משאבים ניכרים.
יוסף ישי: לצערי הרב אנחנו עובדים בשיטה של כיבוי שריפות.
יוסף ישי: תקציב התמיכות המאושר שעמד השנה לרשותנו - במשרד החקלאות תמיכות זה לא מושג שאתם רגילים לו אלא זה חיטה, זה כותנה וכולי – היה 68 מיליון שקלים.
יוסף ישי: בפועל, כדי לקיים את כל מה שאמרתי עכשיו נאלצנו בסופו של דבר להגיע לתקציב תמיכות של 185 מיליון שקלים.
יוסף ישי: תבינו איזה טירוף מערכות כשמנכ"ל משרד החקלאות צריך להשתולל כל השנה כדי לגשר בין ה68- מיליון ל185- מיליון.
יוסף ישי: ה185- מיליון ניתנו בסופו של דבר אבל זה מאמץ אדיר.
יוסף ישי: יש לי רק מלים טובות לגבי האוצר, אבל לי זה קושי אדיר לעבור שנה כזו כאשר התקציב שעומד לרשותי הוא איקס ובפועל אני צריך פי שלוש ממנו.
יוסף ישי: אני אומר את הדברים האלה כדי לאותת ולומר מה מחכה לנו בשנה הבאה.
יוסף ישי: תקציב התמיכות המאושר לחקלאות – והסברתי מה זה תמיכות – הוא 58 מיליון שקלים.
יוסף ישי: מניתי כבר את כל הבעיות והמשברים שעומדים לפנינו.
יוסף ישי: אם בשנה שעברה גמרנו ב185-, איך אפשר להתחיל שנה ב58- מיליון?
יוסף ישי: הנושא הבא הוא עבודה ועובדים בחקלאות.
יוסף ישי: לכאורה עבודה עברית בחקלאות, אבל תזכרו מה אמרתי קודם.
יוסף ישי: כל הקו של חשיפה ושל התייעלות דורש הפנמת יתרונות לגודל.
יוסף ישי: גם הרפורמות שהמשרד עושה כל הזמן, למעשה מובילות אותנו לכיוון הפנמה של יתרונות לגודל.
יוסף ישי: ברגע שאתה מבצע פעולות של יתרונות לגודל, אתה מאחד משקים ואנחנו אכן דוחפים לאיחוד משקים, לבניית שותפויות, לבניית אגודות כדי לעבוד ביחידות גדולות יותר שיכולות להתמודד טוב יותר בתחרות.
יוסף ישי: ברגע שזה המוטו, אתה כבר לא יכול להסתפק בעבודה עצמית.
יוסף ישי: עבודה שכירה בחקלאות היא אחד מגורמי הייצור ההכרחיים בלעדיהם אי-אפשר להמשיך ולקיים את המשק.
יוסף ישי: המחסור בעובדים שבא לידי ביטוי במיוחד בכל מה שקשור בהיעדרם של 16 אלף עובדים פלשתינאים לאור המצב הביטחוני, גורם נזק אדיר לחקלאות כאשר אנחנו נמצאים כרגע בשיא קטיף ההדרים.
יוסף ישי: אנחנו כבר יודעים מה קרה במסיק הזיתים ששם כמחצית מהיבול למעשה הוכחדה בגלל היעדר כוח אדם.
יוסף ישי: ענף האפרסמון כנ"ל.
יוסף ישי: אנחנו מתחילים את תקופת השיא בענף ההדרים.
יוסף ישי: אם מצב כוח האדם שעומד כרגע לרשות החקלאות יעמוד כמו שהוא ללא שינוי, תהיה לנו בעיה.
יוסף ישי: התקבלה החלטה לגבי כניסתם של כ10,000- עובדים פלשתינאים, וזה אולי טוב לחלק הצפוני של הארץ אבל זה בעייתי בחלק הדרומי בגלל שגם יש מגבלה מאיפה הם נכנסים והם נכנסים ממחסום ארז במקום להיכנס ממחסום סופה.
יוסף ישי: בגלל מגבלות ביטחוניות מעסיקים ישראלים, קרי חקלאים, יעסיקו רק עובד שהם מכירים אותו מספר שנים והם לא ייקחו מישהו אקראי.
יוסף ישי: החקלאים למשל בחבל אשכול עד היום העסיקו עובדים מאזור רפיח שבאו אליהם דרך מחסום סופה, אבל אם אותו עובד צריך להגיע בבוקר מרפיח למחסום ארז וממחסום ארז חזרה לאשכול, אין שום סיכוי שהוא יגיע.
יוסף ישי: כל הפתרונות שהצענו לגבי עובדים ישראלים, עם תמיכה של חמישים שקלים, העובדים הישראלים פשוט לא רוצים לעבוד בחקלאות.
יוסף ישי: אחד הנושאים שמאיימים על המשך החקלאות, על כל הצרות שהיא נמצאת עד היום, זה הנושא של מצוקת כוח אדם.
יוסף ישי: לפני חודש התקשרה אלי נעמי שמר ואמרה שרוצה להביא אנשי אקו"ם ובידור כדי לקטוף הדרים.
יוסף ישי: שיכנעתי את החקלאים לקלוט אותם ואכן הם באו בשעה 11:00 עם שני אוטובוסים ועשר מצלמות ובשעה 12:00 הלכו.
יוסף ישי: ששים איש קטפו מכל וחצי.
שלום שמחון: אם הממשלה לא תפקיע מידי משרד העבודה והרווחה את הנושא של הטיפול בעובדים ותיתן לו להתרכז במובטלים עליהם אתה מדבר ולא במשהו אחר, תהיה מצוקה גדולה גם בחקלאות, גם בבנייה וגם בכל המקצועות האחרים שמעסיקים עובדים זרים.
שלום שמחון: אני לא אומר שצריך לפתוח את השערים, אני מסכים עם יוסי שה18- אלף האלו יכלו לספק אם הם היו כאן, אבל הם לא נמצאים כאן כך שהם לא יכולים לספק שום דבר.
יוסף ישי: משרד החקלאות הכין תוכנית שנקראת כפר 2000 וזו תוכנית חמש שנתית שנותנת הצעות או תוכניות לפתרונות פרנסה חלופיים.
יוסף ישי: אני לא אפרט אותה מאחר שרובכם כבר מכירים אותה.
יוסף ישי: לצערי הרב למרות שהתוכנית הזו כבר גם הוגשה למשרד ראש-הממשלה ולמשרד האוצר, היא עדיין לא באה לידי ביטוי בתקציב 2001 למרות שלפחות בשבוע האחרון קיבלתי איתותים שכנראה הולכים לדון בה שוב.
יוסף ישי: אנחנו התחלנו להפעיל אותה בשוליים כאשר בקו העימות למעשה היא מופעלת.
יוסף ישי: אנחנו מפעילים בשיתוף עם משרד התיירות, ואפילו הרחבנו את זה מעבר לאותה החלטת ממשלה, פרוייקטים בתחום התיירות ובתחומי עיסוקים אחרים נוספים.
יוסף ישי: יתר על כן, לקחנו מושב מסוים בקו עימות, מושב רמות נפתלי, והושבנו עליו צוות מקצועי שמכין עליו פיילוט של כפר 2000.
יוסף ישי: זאת אומרת, לקחת מושב, להגדיר איזה חלק יעסוק בחקלאות ולהשאיר אותו בחקלאות ולנסות לבחון פתרונות כלכליים ועיסוקים אחרים לגבי כל האוכלוסייה בכל התחומים כמו בתחום ההיי-טק, בתחום התיירות, בתחום המלאכה הזעירה וכולי.
יוסף ישי: אני מקווה שתוכנית כזו אחרי שתוצג תבוא ותאיר יותר את הצורך לגבי כפר 2000.
יוסף ישי: אני יכול למנות בלי הפסקה לפחות ששים מושבים שאפשר להגדיר אותם לצערי הרב כגדר האחורית של מדינת ישראל.
יוסף ישי: זו אוכלוסייה שמצבה הוא בין הגרועים ביותר, זו אוכלוסייה שצריכה להשיג את הפרנסה – ותזכרו שבחקלאות אין דמי אבטלה כי הם עצמאיים – וצריכה לדאוג יום יום מה היא תאכל מחר, זו אוכלוסייה נחשלת שגרה בבתים של שבעים ושמונים מטר מרובע שעוד ניבנו בשנות ה60- וה70-.
יוסף ישי: במסגרת תוכנית כפר 2000 אנחנו הכנו תוכניות לאוכלוסייה הזאת.
יוסף ישי: האוכלוסייה הזו מתרכזת חלקה בנגב, חלקה הגדול בגוש לכיש, חלקה הגדול בתענכים, אלה גושים שלמים של אוכלוסייה שהיא במצב הכי חמור שיכול להיות.
יוסף ישי: אני מאוד מקווה שבאיזשהו מקום הנושא הזה יוצב וכפר 2000 בסופו של דבר יעלה על דרך המלך וימצא את ביטויו בתקציב.
יוסף ישי: אני לא אכנס לנושאים אחרים שאמרתי שהם משניים ברמה לגבי פרוייקטים שאנחנו עוסקים בהם ביום יום כמו למשל הרפורמה בענף החלב כאשר במסגרת ההתייעלות ובמסגרת התחרות נעשית פה פעולה משותפת עם האוצר לגרום להגדלת הרפתות בדרך של שותפות, איחוד וניידות.
יוסף ישי: אנחנו עוסקים גם בשמיטה, בשני התחומים, גם מול החקלאים וגם מול הצרכנים.
יוסף ישי: כאן עשינו איזושהי פעולה שהיום מוכחת כנבונה כאשר לפני שנת השמיטה חתמנו הסכם עם הרשות הפלשתינאית כאשר על-פי ההסכם הם יגדלו עבורנו את מרבית התוצרת הדרושה לשנת השמיטה לאוכלוסייה החרדית השומרת שביעית, ובזה הרווחנו כמה דברים.
יוסף ישי: מצד אחד חסכנו את היבוא מהארצות האירופאיות והסיכון בהגדלת החשיפה, מצד שני הבטחנו את התוצרת על-ידי הסכם ועל-ידי זה שהם זרעו גידולים מיוחדים, אבל לא פחות חשוב מזה שברגע שאנחנו התחייבנו לקנות מהם את התוצרת, הם מחויבים גם לקנות את התוצרת שלנו.
יוסף ישי: זה היה מין פאזל שבסופו של דבר כולם יצאו נהנים - גם האוכלוסייה שומרת שביעית, גם החקלאים הישראלים וגם הפלשתינאים.
יוסף ישי: נושאים נוספים שאנחנו צריכים להתמודד אתם זה כל מה שקשור במחקר, פיתוח, הדרכה.
יוסף ישי: ככל שהחקלאות נמצאת במצוקה והיא צריכה להתחרות יותר, היא צריכה להתייעל יותר והתייעלות זה מחקר ופיתוח ומחקר.
יוסף ישי: אני אסכם בהצגת ששני גרפים שמראים מה קרה לחקלאות בשנים האחרונות, בין השנים 1998 עד 2000.
יוסף ישי: הממצאים האלה הם עדיין לא ממצאים סופיים אלא זו תחזית שמבוססת על תשעה חודשים של השנה האחרונה.
יוסף ישי: אתם רואים כאן את הקו האדום והוא מייצג את שנת 2000 כאשר הקו הכחול מייצג את שנת 1998, ואתם רואים מה קרה לסך כל ערך התפוקה החקלאית ואתם רואים כאן את השחיקה ואת הירידה לעומת שנה קודמת.
יוסף ישי: בולטת במיוחד הירידה בענפי הצומח, שם אנחנו רואים את ההשפעה של המחסור במים.
יוסף ישי: אתם רואים בצורה בולטת כאשר הקו האדום מראה את שנת 2000 לעומת הקו הכחול שמראה את שנת 1998, ואתם רואים בצורה בולטת את הירידה בתפוקה כתוצאה מהמחסור במים.
יוסף ישי: כאן אתם רואים את מה שקרה בערך התפוקה לייצוא שנובעת משני המרכיבים, גם ממרכיב המים אבל במיוחד כתוצאה משחיקת היורו.
יוסף ישי: עד כאן.
אבשלום וילן: אנחנו מתדיינים בסוף דצמבר ואני טוען שבנושא של תוכנית ההשקעות הרב-שנתיות במים, בנושא של ההשקעות שהציג כאן המנכ"ל בקשר לאותם שמונים מיליון שקלים החסרים בהשקעות התשתית החקלאית, ולא רק המים אלא הסך הכל, ובנושא של כפר 2000 - ועדת הכספים צריכה להתלכד ולעמוד על כך שבתקציב המדינה שיאושר, אם וכאשר, ואני מניח שבסופו של דבר עד סוף מרץ צריך לאשר תקציב, יוכנסו שלושת הנושאים לתוך התקציב ושציבורית לפחות נתחיל לשנות את העדיפויות ונשמור על המינימום ההכרחי.
רונן וולפמן: יחד עם זאת השינויים האלה שחלקם קרו בשנת 2000, אני חושב שמשרד האוצר בעניין הזה לא עמד מנגד, וכפי שאמר המנכ"ל הבעיות שנוצרו חייבו את המשק כולו למצוא פתרונות במסגרת האילוצים והמגבלות של המשאבים על-מנת לסייע בפתרון אותם קשיים שנוצרו.
רונן וולפמן: יחד עם זאת תקציב המדינה לעתיד לבוא מחייב התאמה של המערכת החקלאית לכללי משחק אחרים, אני חושב שבעיקר בתחום המים, וזה נושא שנמצא על סדר היום ובו המשאבים שמוקצים לצורך העניין הזה הם גבוהים מאוד.
רונן וולפמן: הבעיה שמתמקדים בה היא בעיית ניצול המשאבים יותר מאשר ההקצאה שלהם, כי משאבים לצורך טיפול בנושא זה קיימים וקיימים לא מעט.
רונן וולפמן: אתה מכיר גם את דעתי בנושא של תעריפים בנושא המים וגם נושא זה נמצא בהחלטות הממשלה לגבי המדיניות בשנה הבאה.
רונן וולפמן: באשר לשינויים שהחקלאות תצטרך לעבור, אחד הקווים שכן מתייחס לדבריו של חבר הכנסת וילן, בנושא של שמירה על שטחים ירוקים ועל שטחים פתוחים, אחד הנושאים האלה הוא בהחלט נמצא על סדר היום ואני חושב שנתנו לו ביטוי ראשון במסגרת נושא של התמורות ממים.
רונן וולפמן: נצטרך לפתח את הרעיון הזה ולהעמיק אותו על-מנת באמת לדאוג שגם השטחים הפתוחים, גם מסיבות סביבתיות ואחרות, ימשיכו להיות מעובדים.
רונן וולפמן: אני מניח שנצטרך למצוא את הפתרון המתאים גם בשנה הבאה.
רונן וולפמן: יחד עם זאת אני חושב שענפים מסוימים בחקלאות יצטרכו להתאים את עצמם ויכול להיות שחלקם אפילו להשתנות לחלוטין כי המצב במשק החקלאות, התשומות והביקושים לא מצדיקים את הקיום שלהם ויצטרכו להשיג יעדים בצורה מעט אחרת מבלי לפגוע בערכים של שמירה על קרקע והאינטרסים האחרים של המדינה באופן כללי.
רונן וולפמן: באשר להיבטים של תמיכה בפריפריה, גם כאן אנחנו מנסים ככל האפשר ליצור מערכת דיפרנציאלית שמסייעת יותר לאזורים הפריפריאליים.
רונן וולפמן: בנושא של כפר 2000, זו תוכנית שהוצגה למשרד האוצר פעם אחת ואנחנו מתכוונים לקיים על זה דיונים נוספים ואנחנו פתוחים לשמוע רעיונות לכיוון הזה, אמנם לא בהיקפים עליהם דובר כי אנחנו חושבים שאפשר לעשות צעדים ראשוניים באזורים מסוימים בצורה שתקדם את הנושא הזה כמו המרת תעסוקה מתעסוקה חקלאית לתעסוקה אחרת וזאת על-מנת לא לפגוע באותם ישובים או לצמצם את הפגיעה בישובים שנשענים באופן חזק על החקלאות ומתקשים מאוד להתקיים היום בתנאים הקשים שהחקלאות צופה בשנת 2000.
רונן וולפמן: המשאבים התקציביים נגזרים כחלק מהעניין הזה, אבל יחד עם זאת אני מעריך שאם יהיו בעיות מסדרי הגודל של שנת 2000, גם בשנת 2001 משרד האוצר לא יעמוד מנגד אבל הכיוון של ההתייעלות שהחקלאות עוברת ובחלקה בהצלחה בשנים האחרונות יצטרך להימשך וללכת ליחידות יותר גדולות וליעילות רבה יותר.
רונן וולפמן: היכן שניתן לסייע או יצטרכו לסייע כדי להשלים את המהלכים האלה, אנחנו נטפל בזה.
רונן וולפמן: חלק מהדברים לא סגורים מראש והם יסגרו תוך כדי התהליך של השנה.
רונן וולפמן: זו פחות או יותר המדיניות שמוצעת לשנה הבאה.
יוסף יצחק פריצקי: דיברנו כאן על משק המים.
יוסף יצחק פריצקי: בינתיים המים מזדהמים בישראל.
יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת, עד כמה אתם משקיעים, אם בכלל, או מה אתם עושים, אם בכלל, כדי שהרזרבוארים שמדוללים ממילא לא יגיעו למצב שהם הגיעו היום למשל באזור תל-אביב?
יוסף יצחק פריצקי: מי הירקון וסביבותיו כמעט לא ראויים לשתייה אלא אם כן אתם סתם מתריעים, אבל אני מאמין למה שאתם אומרים לי ואומרים לי שמה שקורה במאגרי המים של מדינת ישראל, זה לא רק ששואבים אותם אלא גם מה שמכניסים להם הוא דבר איום ונורא.
יוסף יצחק פריצקי: האם אתם מגדילים קנסות?
יוסף יצחק פריצקי: יש פיקוח?
רונן וולפמן: חלק מההבנות או העמדות של משרד האוצר בהקשר הזה, מקובלות יותר או מקובלות פחות על-ידי משרד החקלאות, אבל חלקן בהחלט מקובלות, שהתמיכה בייצוא הוא לא מצב שהולך להיות בסטאדי סטייט.
רונן וולפמן: אין כוונה להחזיק את ענפי הייצוא לאורך זמן על מערך של תמיכה ממשלתית.
רונן וולפמן: לא רק שזה אסור בהיבט הבינלאומי, מה שפחות חשוב, אלא יותר חשוב שאין הצדקה לאומית לבוא ולעשות את זה וכולם מבינים את זה.
רונן וולפמן: לכן אין הצדקה להגדיל את היקף תקציב התמיכות בצורה כזאת.
רונן וולפמן: זה לא אומר שבשנה הבאה או בתחילת שנת 2001 לא יינתן סיוע נוסף לנושא של הייצוא שהתוכנית שלו מסתיימת היכן שהוא בדצמבר, אם המצב יימשך, כי העונה החקלאית נמשכת גם לאחר מכן, אבל אין כוונה להפוך את מערך התמיכות הזה למערך קבוע שיהיה בסדר גודל כמו שהוצע השנה אלא אם יהיו משברים נקודתיים שיחייבו את זה, נסייע.
רונן וולפמן: במצב הקיים זה לא היקף תקציב שצריך לבנות עליו.
רונן וולפמן: יש רזרבה כללית וכאשר יש משברים קשים, היא מתגייסת לטובת העניין הזה על-מנת לפתור מצבים בענפים השונים במשק.
רונן וולפמן: אני צריך לצאת לישיבה נוספת.
מר יוסטר: הנושא של עובדים ישראלים מובטלים לא עובד גם אם מוסיפים אלף שקלים לחודש, והייתה הצעה כזאת.
מר יוסטר: אם אנחנו מגיעים למצבים שאנחנו לא מסוגלים לקטוף את התוצרת החקלאית, זה משבר נוראי וזאת ממש זריקת כסף.
מר יוסטר: זה קורה בגלל עקשנות של כמה אנשים.
יעקב ליצמן: שמונים אחוז מהזמן שמענו מהמנכ"ל על הצרות אבל השורה האחרונה, כסף, לא שמענו כלום.
יעקב ליצמן: בעשר הדקות האחרונות אנחנו מנסים לשמוע מהאוצר מה הוא מציע לפתרון הבעיה.
שלום שמחון: בדברים של מנכ"ל משרד החקלאות הועלו שתיים-שלוש נקודות בולטות כאשר אחת מהן זה הנושא של כפר 2000.
שלום שמחון: בנושא של כפר 2000 הוכנה תוכנית על-ידי משרד החקלאות.
שלום שמחון: בתקופה האחרונה מנכ"ל משרד ראש-הממשלה לקח את העניין בהנחיית ראש-הממשלה לטיפול באופן אישי וערך מספר סיורים בגזרה הכפרית במדינת ישראל.
שלום שמחון: לפי מה שאנחנו יודעים, כולל דיון שמזומן לשבוע הבא, יש כוונה לראש-הממשלה להרחיב את התוכנית של מספר שנים לטיפול בכפר במדינת ישראל על כל התוכניות שהודיע פה יוסי ישי ואני אומר רק מה המגמות.
שלום שמחון: העניין השני הוא העניין של ההשקעות בחקלאות.
שלום שמחון: בתקציב שהונח על שולחן הכנסת יש חוסר לא קטן בכסף שמיועד להשקעות בחקלאות שמיועד לפרמטרים גדולים שהמנכ"ל הזכיר אותם כאן.
שלום שמחון: כוונת משרד החקלאות הייתה שזה יבוא לידי ביטוי בתיקונים האפשריים בתקציב המדינה.
שלום שמחון: הנושא השלישי הוא הנושא של המים כאשר גם העניין הזה הוא נושא מאוד מורכב מבחינת מה שיקרה בשנה הבאה.
שלום שמחון: אם האוצר לא ישקיע משאבים גדולים כדי לפתור את בעיית המים בשנה הבאה, לא רק ברמה של הקיצוץ אלא ברמת מציאת פתרונות לאותם חקלאים שיצטרכו לא לגדל או להמיר השקעות רחוקות בהשקעות קרובות ולהפך, שייקנה מהם את המים כדי שהם לא יגדלו בשנים הבאות עד שהמשק הישראלי יתאזן מבחינת משק המים ומדובר פה בסדרי גודל די גדולים, אז בשנה הבאה יכולה להיות מצוקה גדולה מאוד בנושא המים.
שלום שמחון: אני יודע משרד החקלאות עובד על העניין ואני קורא למשרד האוצר להגיע לפתרונות מהירים עם משרד החקלאות ונציבות המים על-מנת שהדברים האלה ייקרו.
שלום שמחון: נדמה לי שזה פחות או יותר סל הפתרונות שמשרד החקלאות מצפה מועדת הכספים.
שלום שמחון: אני מקבל את ההערה של יצחק כהן שצריך לבוא לכאן ראש אגף התקציבים כדי לדון בנושא באופן מקצועי על-מנת שהוא יסוכם יחד אתו ושבאמת תינתן תשובה הולמת.
שלום שמחון: חבר הכנסת פריצקי נגד.
שלום שמחון: בקשה מספר 491 – אושרה.
שלום שמחון: בקשה מספר 499 – אושרה.
שלום שמחון: יש פה העברה תקציבית שלא קיבלתם אותה, בקשה מספר 33050, עוכבה על-ידי אמנון כהן.
שלום שמחון: אלה עודפים מחויבים לשנת 1999 בסך של 39 מיליון שקלים עבור הסדרים למגזר החקלאי.
שלום שמחון: זה הסדר הקיבוצים.
שלום שמחון: בקשה מספר 38036, תמיכות.
שלום שמחון: בקשה 83014, משרד החוץ.
אלי גולדשמידט: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בהצעת חוק מענק מיוחד לעידוד הנגב (תיקוני חקיקה), התש"ס-2000, של חברי הכנסת יצחק סבן, ויצמן שירי, משה גפני, עופר חוגי, אמנון כהן, ישראל כץ, רחמים מלול ואחרים.
יצחק סבן: הצעת חוק זו באה לעודד ולחזק את הנגב בכך שהיא נותנת אפשרות לזוגות צעירים ואחרים לבוא ולגור באזור הנגב.
יצחק סבן: "הנגב" הוא כהגדרתו בחוק הרשות לפיתוח הנגב.
יצחק סבן: אלה שירכשו דירה יקבלו מענק של 30 אלף שקל ועוד 30 אלף שקלים מותנים כפי שקיים במשרד השיכון.
יצחק סבן: זה בוודאי יביא לזרימת ציבור גדול לנגב.
יצחק סבן: הנגב הוא כ-60% ממדינת ישראל אבל רק כ-8% מאוכלוסיית מדינת ישראל גרים בנגב.
יצחק סבן: לכן צריך לחזק את הנקודה הזאת ולדאוג לכך שכמה שיותר תושבים יבואו לנגב.
אמנון כהן: מה עם תעסוקה?
יצחק סבן: אחרי כן תהיה הצעת חוק של חבר הכנסת ויצמן שירי לעידוד השקעות הון בנגב וזה ישלים אחד את השני, כך שיהיו גם תעסוקה וגם מגורים.
ויצמן שירי: אני מקווה שהצעת החוק הזאת תעבור עד כמה שניתן מהר.
ויצמן שירי: אף אחד לא יכול לנבא כמה זמן הכנסת הזאת תחזיק מעמד, ולכן חשוב שההצעה הזאת שתומכים בה רבים תעבור.
ויצמן שירי: אני מציע לכל חברי הוועדה, כמי שבמשך כל התקופה היו בעד הנגב, לתמוך בהצעה הזאת פה אחד.
צבי הנדל: למיטב ידיעתי רוב אזור הנגב נכלל באזור עדיפות לאומית א', להוציא באר שבע שיש לה רק מעמד מיוחד.
צבי הנדל: השאלה היא אם הצעת החוק הזאת לא תפגע באזורים האלה, כלומר, אם היום בירוחם מקבלים הטבות מעבר לזה, אם ההצעה הזאת תתקבל זה לא יפגע בירוחם, מאחר שגם אשקלון תקבל את ההטבה הזאת?
ויצמן שירי: נגב זה מקו רוחב 100 דרומה.
ויצמן שירי: אשקלון לא נכללת בזה.
ויצמן שירי: נכללים בהצעה אזורים שהם דרומה מאשקלון.
ויצמן שירי: צריך לזכור שמדובר בקריאה ראשונה ואפשר יהיה לתקן דברים אם יהיה צורך בכך, אבל בינתיים צריך להריץ את ההצעה.
יוסף יצחק פריצקי: מה בא החוק הזה לעודד?
יוסף יצחק פריצקי: אם החוק הזה בא לעודד מגורים בנגב – וזה רעיון טוב וצריך לעשות את זה – אז ההצעה הזאת לא משיגה את המטרה.
יוסף יצחק פריצקי: הדבר הזה משיג מטרה, שיהיו דירות זולות ויהיה להן מענק.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע למציעי החוק לשקול אם לא כדאי לקחת את הכסף הזה ולפטור למשל מארנונה או ליצור מצב שבו אנשים שגרים ישלמו פחות.
יוסף יצחק פריצקי: אם החוק הזה יעבור, אני יכול לעשות דבר מאוד פשוט – זו תהיה השקעה טובה לקנות דירה בנגב ולא לגור שם.
ויצמן שירי: זה רק לזוגות צעירים וזכאים.
יוסף יצחק פריצקי: לכן אני שואל למה הכוונה בעניין.
יוסף יצחק פריצקי: האם הכוונה להביא יותר מתיישבים לנגב, לא חשוב איזו אוכלוסיה תבוא?
יוסף יצחק פריצקי: אם אומרים שהממשלה תעמיד מענק שיינתן לרשויות המקומיות, שבשלוש השנים הראשונות יהיה פטור מארנונה, אז אנשים גם אם לא יקנו דירות, יבואו לגור שם, כי זה יהיה שווה.
נחום לנגנטל: אני באופן עקרוני בעד הצעת החוק.
נחום לנגנטל: בהיעדר מדיניות ממשלתית – של כל ממשלה – איפה צריך לעודד, זה יוצר מצב שאנחנו עושים חוק ספציפי לעכו וחוק ספציפי ליישובי תפר וכו'.
נחום לנגנטל: זה יוצר זילות גדולה בכל מה שקשור לעניין.
נחום לנגנטל: אני חושב שמרוב הטבות יש אזרחים מסוימים שנמצאים באזורים מסוימים שצריכים יועצים לענייני השקעות הון.
עופר חוגי: מעניין שאתה אומר את זה אחרי דוח המבקר.
יצחק כהן: הקיבוצים זה לא סקטור?
יצחק כהן: זה הסקטור הכי תובעני שהיה במדינה.
ויצמן שירי: הנגב זה סקטור?
ויצמן שירי: מדובר פה על תושבי הנגב ולא על מצביעי ש"ס או מפלגה אחרת.
יצחק סבן: אבל היא לא מובילה את זה, אז מה לעשות?
עופר חוגי: להציע חוק תל-אביב.
ויצמן שירי: מה גם שזה לגיטימי.
יצחק סבן: בבאר שבע גרים כ-20 אלף סטודנטים.
יצחק סבן: כמעט כולם, לאחר שהם מסיימים את לימודיהם, לא נשארים באזור הנגב.
יצחק סבן: הצעת החוק הזאת יכולה להיות עידוד להישאר.
רחמים מלול: זה לא פייר להגיד שהם עוזבים בגלל דיור.
רחמים מלול: הדיור לא הוא שיפתור את הבעיה.
ויצמן שירי: במקומות כאלה גם אלף דולר זה הרבה ולכן עשרת אלפים דולר זה הרבה מאוד.
מאיר סער: חוק הרשות לפיתוח הנגב נחקק בשנת 1991 ושנה לאחר מכן נחקק חוק הרשות לפיתוח הגליל.
מאיר סער: המטרה של החוקים הללו היתה להביא לפיתוח יותר מואץ של הנגב והגליל.