GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר סער: בחוקים האלה יש רשימה של הרבה מאוד נושאים שצריך לטפל בהם ומהם מבינים שהכנסת והממשלה מעונינים לפתח את הנגב.
יצחק כהן: אני אגיש הסתייגות על כך שהחוק לא כולל את אשקלון.
ויצמן שירי: המטרה היא למשוך את המדינה לנגב ולא להעמיד אותה באשקלון.
ויצמן שירי: אם ההטבה הזאת תינתן באשקלון, כולם ילכו לאשקלון.
מאיר סער: בזמנו החוק היה מקו רוחב 110 דרומה וחבר הכנסת לשעבר דוד מגן העלה עוד 5% בקו הרוחב ואז קרית גת נכללה בזה.
נחום לנגנטל: לכן ההטבה הזאת היתה צריכה להיות מדורגת.
נחום לנגנטל: זו בדיוק הבעיה כאשר אין הצעה ממשלתית.
מאיר סער: לגבי הנושא שאנחנו קוראים לו "פיתוח הנגב" – מבחינתנו פיתוח הנגב הוא מנוף לארבעה דברים נוספים: פיתוח תשתיות, בעיקר פיזיות; נושא הדיור; נושא התעסוקה; נושא איכות חיים.
מאיר סער: הצעת החוק שמונחת לפניכם מדברת על סיוע בנושא של דיור ואנחנו רואים את זה בחיוב.
מאיר סער: אני רוצה להודות ליוזמי החוק, בעיקר לחבר הכנסת סבן ושירי, על התמיכה בנגב.
רחמים מלול: מי מוסמך לומר מה העלות התקציבית של הצעת החוק הזאת?
מיכאלה גרזון: נכון להיום אזור הנגב מוגדר כאזור עדיפות לאומית.
מיכאלה גרזון: האזור מחולק בעצם לשני אזורי עדיפות לאומית: אזור עדיפות לאומית ב' שנכללים בו באר שבע וכו', ושם מקבלים הטבה במשכנתא של כ-60 אלף שקל ומתוך זה 42,500 כמענק.
מיכאלה גרזון: בשאר היישובים שהם באזור עדיפות לאומית א', תוספת הסיוע שניתנת לזכאים חסרי דירה היא 80 אלף שקל ומתוך זה 42,500 מענק.
מיכאלה גרזון: כך שהצעת החוק הזאת לא תיטיב את המצב, כי היא תחליף את הסיוע הזה.
ויצמן שירי: זה לא קיים בחוק, אלא במסגרת תקנה נקודתית לפיה הם נותנים 20 אלף שקלים.
ויצמן שירי: אני רוצה להשוות את זה להר חומה.
מיכאלה גרזון: בהר חומה אנחנו נותנים הטבה של 30 אלף שקל בהלוואה בלבד.
ויצמן שירי: וכך גם לגבי אריאל וברקן?
מיכאלה גרזון: שם זה כמו באזור עדיפות לאומית ב'.
ויצמן שירי: מה שאנחנו מנסים להגיד בהצעת החוק הזאת, בלי שום קשר למה שהיה עד היום, שבנוסף לכל תינתן הטבה של עוד 30 אלף שקלים למי שירכוש דירה בנגב.
צבי הנדל: בפועל, באזור עדיפות לאומית א' נותנים כ-80 אלף שקל הלוואה ומתוכם 42,500 שקל מענק.
צבי הנדל: השאלה היא אם ה-30 אלף האלה הם בנוסף ל-42 אלף האלה?
ויצמן שירי: בוודאי שזה יהיה בנוסף.
ויצמן שירי: בסך הכל זה יכול להגיע לכ-50 אלף שקל.
ויצמן שירי: זה מאה אחוז?
מיכאלה גרזון: המשכנתא מיועדת בעצם לקנות מוצר שהערך שלו שונה ממקום למקום.
מיכאלה גרזון: הבאתי לכאן נתונים על ממוצע מחירי דירות של שלושה חדרים.
מיכאלה גרזון: בנגב מחירי הדירות הם 330 אלף שקל בממוצע, כאשר בירושלים זה בתוספת של 50%.
ויצמן שירי: איך את מסבירה את מס המכירה שבמסגרת חוק ההסדרים, כאשר מחיר של קרקע היה עשרת אלפים דולר כולל פיתוח, מס הרכוש על הקרקע היה כ-25 עד 30 דולר, כי במסגרת הפרוגרמה של משרד השיכון היזם צריך לגמור תוך שנתיים את הבניה, אבל אתם הפכתם את העניין הזה למס מכירה וגובים הרבה יותר?
ויצמן שירי: החוק הזה בא בזמן, כי אם מדינת ישראל הולכת להסכם מדיני, משמעות הדבר שעשרות אלפי משפחות יצטרכו למצוא מקום מגורים אחר.
ויצמן שירי: היום אני רוצה ליצור מצב שתושבי הנגב לא יעמדו כעניים בפתח במסגרת תקנה כזאת או אחרת, אלא שאם מישהו ירצה בכך הוא יוכל לקבל 90% מערך הבית כמשכנתא.
ויצמן שירי: לדברי נציגת משרד השיכון דירה של 3 חדרים עולה שמונים אלף דולר, אבל הסיכוי שמחיר דירה של 80 אלף דולר ייפול הוא אפס.
ויצמן שירי: יש שלב שבו מחיר הדירה לא יכול לרדת יותר, כי אם הוא יורד אז גם אין מכירה.
ויצמן שירי: אז אם אין קניה ואין מכירה, אין מאיפה לרדת.
ויצמן שירי: לא יקרה שום דבר אם המדינה תעשה כמו שהיא עושה לגבי מקומות שהם 20 דקות מכאן, כאשר היא נותנת כל מיני משכנתאות וסבסודים כדי לקנות דירה בברקן או באריאל.
ויצמן שירי: אם זה יהיה גם בנגב אנשים יחשבו פעמיים אם לא כדאי להם לממש את המשכנתא שלהם בנגב.
ויצמן שירי: באוניברסיטת בן-גוריון יש 15,000 סטודנטים.
ויצמן שירי: 8,000 מהם אינם מאזור הנגב, אלא מגיעים מהמרכז וצפונה.
ויצמן שירי: 85% לא נשארים בנגב לאחר לימודיהם.
ויצמן שירי: אם במקביל להצעת החוק הזאת חוק עידוד השקעות הון ייתן תשובה וביישובי הנגב יהיה פער אמיתי, ולא שזה יהיה כמו היום שבמצפה רמון, דימונה ובאר שבע זה 24% וגם במקום שהוא במרחק 20 דקות מכאן גם מקבלים 24%.
ויצמן שירי: אם זה יהיה כך, אף אחד לא יירד לנגב.
ויצמן שירי: חוק עידוד השקעות הון והחוק הזה לא יהיו יעילים אם לא יהיה פער בין הנגב ליישובים אחרים.
ויצמן שירי: אתה יודע מה זה ה-25%?
ויצמן שירי: מפעל אחד של אינטל לוקח 70% מההשקעות.
ויצמן שירי: מבחינתי מי שגר בברקן הוא גם במרכז הארץ.
ויצמן שירי: מבקר המדינה אמר בצורה ברורה שתושבי הנגב הופלו על ידי ממשלות ישראל.
ויצמן שירי: מדובר ב-3,600 פר תושב , יש 550 אלף תושבים, וזה 2 מיליארד שקל מתקציב המדינה.
ויצמן שירי: זה כל הסיפור.
מיכאלה גרזון: כיוון שמחירי הדירות זולים, הסיוע גבוה ועדיין אנחנו רואים שאין נהירה לנגב, אני חושבת שהנושא של תוספת משכנתא הוא לא זה שיפתור את הבעיה, מה גם שהוא יתחרה מאוד בכל הנושא של עדיפויות אחרות.
מיכאלה גרזון: אם רוצים לעודד את ירושלים, כאשר מחירי הדירות שם גבוהים, אל מול הנגב, אז נכון להיום כבר יש לנגב יתרון.
יעל ייטב: אנחנו מתנגדים להצעה שקיימת בהצעת החוק לתת פטור בשיעור של מחצית ממס רכישה.
יעל ייטב: כיום בעצם קיימת מדיניות מסוימת של הממשלה בקשר להטבות מס.
יעל ייטב: הטבות במס רכישה לא ניתנות לפי אזורים.
יעל ייטב: ההטבה שקיימת פה ושרלוונטית לענייננו היא חצי אחוז מס רכישה לדירות שהמחיר שלהן הוא עד 100,000 דולר.
יעל ייטב: אנחנו לא מציעים למצוא הסדר שונה כאן, גם מאחר שאנחנו חושבים שצריכה להיות איזושהי אחידות ושבכל זאת נתנו מענה לבעיה הזאת לגבי הדירות שמחירן הוא נמוך.
יעל ייטב: אנחנו לא חושבים ששינוי יפתור את הבעיות שעליהן מצביעים חברי הכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: אין הנחות במס רכישה באזורים מסוימים בארץ?
יעל ייטב: ההנחות הן לא לפי אזורים.
אלי גולדשמידט: אנחנו במצב בעייתי – אני לא יודע אם נכון להביא עד לבחירות לראשות הממשלה הצעות חוק למליאת הכנסת.
רחמים מלול: יש החלטה של נשיאות הכנסת לא להביא בתקופה שעד הבחירות הצעות חוק שעלותן גבוהה.
אנה שניידר: זה הועבר למשרד המשפטים יום לאחר שזה אושר כאן.
אנה שניידר: מי שמפרסם את הצעות החוק בנוסח הכחול זה משרד המשפטים ולנו אין שליטה על כך.
רחמים מלול: אולי כדאי שבינתיים חברי הכנסת שירי ויצמן, יצחק סבן וישראל כץ ידונו ביניהם על איחוד שלוש ההצעות.
ויצמן שירי: אני מתנגד לזה.
ויצמן שירי: ברגע שנאחד יהיו כאלה שיגידו שזה הולך לעלות 4 מיליארד שקל וכו'.
ויצמן שירי: אני מעדיף לעשות את זה בנפרד.
החלטה: אני רוצה להדגיש שכנראה ההצעה הזאת תובא למליאה לאחר הבחירות, אלא אם תהיה הסכמה להעלות את זה לפני כן.
אנה שניידר: מה לגבי הערכה תקציבית?
ויצמן שירי: אני וחבר הכנסת סבן נשב ביחד ונעשה את ההערכה התקציבית.
ויצמן שירי: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 31)
ויצמן שירי: הנושא הבא על סדר היום – צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 31).
ויצמן שירי: הצו הזה קשור לנושא חלפים בטיחותיים לרכב.
ויצמן שירי: אנחנו צריכים לבדוק אם אלה רק שמועות או שזה נכון.
ויצמן שירי: בכל מקרה הסנקציה צריכה להיות כלפי משרד התמ"ס ולא כלפי משרד האוצר.
בועז סופר: משרד האוצר לא קשור לזה.
יצחק כהן: אם הדברים של חבר הכנסת פרוש נכונים, זה חמור מאוד.
יצחק כהן: זו פגיעה בחוק.
ויצמן שירי: צוות הוועדה יבדוק את הנושא.
בועז סופר: חלקי חילוף לרכב מוסו עד לפני כחודשיים על פי שני קריטריונים: בטיחותיים או לא בטיחותיים.
בועז סופר: במידה שהם הוגדרו כבטיחותיים שיעור המס עליהם היה אפס, כלומר הם היו פטורים ממכס.
בועז סופר: חלפים שאינם מוגדרים כבטיחותיים, לכאורה מוסו ב-30%.
בועז סופר: אנחנו רוצים להנהיג מערכת שתהיה שקופה, יעילה, עם ביורוקרטיה מינימלית וכמובן שאם אנחנו נותנים פטור, שזה יגיע לצרכן.
אנה שניידר: עיין ערך מזגנים לרכב.
בועז סופר: מה שצרם לנו בראש ובראשונה הוא שהפטור הזה לכאורה לא הגיע לצרכנים.
בועז סופר: אנחנו נתנו פטור על חלפים בטיחותיים במטרה שאנשים יחליפו חלפים שהם יותר שכיחים, כמו בלמים, פנסים, מגבים וכד'.
בועז סופר: מבדיקה של כמה שנים גילינו שזה לא מגיע לצרכן ובשוק – יחסית לא משוכלל – של חלקי חילוף, שני שיעורי מס שכאלה הם רעה חולה.
נחום לנגנטל: לפי זה יהיו חלפים שהמס עליהם יעלה מאפס ל-12%.
בועז סופר: אכן קיימת רשימה של חלפים שבעבר הוגדרו כבטיחותיים ועליהם אנחנו מבקשים להעלות את המס מאפס ל-12%.
בועז סופר: בכלל זה נכללים משאבות מים, מגיני בוץ וכד'.
ויצמן שירי: אלה חלפים שהמס עליהם הוא אפסי לעומת המס על מזגן למשל.
ויצמן שירי: אם זה 12% על 100 שקלים זה שונה מאשר 12% על 1,000 דולר.
בועז סופר: במערכת בלימה למשל יש משאבה, יש צנרת, יש בורג ויש לפעמים גם בולמי זעזועים.
בועז סופר: בכל רכיב של הרכב יש בעצם רכיבים שהם חופפים.
בועז סופר: לכן אנחנו מנסים לפשט.
בועז סופר: בתוך הבלמים יש רפידות בלם, דיסקיות בלם – שאלה חלפים ששכיחות החלפה שלהם תדירה – והם עדיין פטורים ממס.
נחום לנגנטל: בפועל הרי לא מחליפים רק חלק אחד במערכת הבלימה, אלא את הכל.
בועז סופר: ההחלפה השכיחה היא של רפידה, אחר כך של דיסקה ואחר כך החלפים האחרים.
משה שגיא: כמה מס מתקבל בסך הכל על חלפים לרכב?
בועז סופר: סך מיסוי חלקי חילוף לרכב הוא כ-280 שקל מס קניה בלבד.
משה שגיא: שר האוצר היה כאן בוועדה בעקבות חוק שכל חברי ועדת הכספים הגישו ואמר שמס הקניה הוא מס אנכרוניסטי שאין לו מקום בחברה מודרנית.
משה שגיא: הוא אמר שמשרד האוצר בראשותו נמצא בתהליך של ביטול מסי הקניה, ואכן באותה עת הוא ביטל חלק גדול ממסי הקניה וצמצם חלק ממסי הקניה.
ויצמן שירי: הוא לא התכוון למס הקניה על רכב.
ויצמן שירי: הוא אמר שמס הקניה על הרכב הוא אחד ההכנסות הגדולות של המדינה.
משה שגיא: שר האוצר אמר שבשלב הזה הוא לא מוריד מסי קניה לא על רכב ולא על דלק.
משה שגיא: המגמה היא לבטל בכלל את המושג הזה של מס קניה, שהוא מס בלתי מתקבל על הדעת, זה מס על מותרות.
בועז סופר: אין לי שום מחלוקת על העובדות ואכן המגמה היא לבטל את המס ואנחנו פועלים בכיוון.
בועז סופר: אבל אנחנו מבקשים קודם כל לעשות סדר – אנחנו מורידים מ-30% ל-12%.
בועז סופר: היה וועדת הכספים תחליט לא לאשר את הבקשה, המס יישאר בשיעור של 30%.
משה שגיא: אנחנו לא מקבלים את האמירה הזאת.
משה שגיא: זו המדיניות של יושב ראש ועדת הכספים שמשרדי האוצר לא יגידו שאם הוועדה לא מאשרת משאירים את המצב.
בועז סופר: 12% נקבע כשיעור מס ששומר על איזון פיסקלי בין אובדן הכנסות.
בועז סופר: אין לי מחלוקת על כך ששיעורי המס צריכים לרדת, אבל אנחנו לא יכולים בלי מקורות פיסקליים לעשות את הדיפרנציאציה הזאת.
בועז סופר: בוא נניח שנשאיר על כל החלפים הבטיחותיים מס בשיעור אפס ונקבע אחוז כלשהו על החלפים האחרים.
בועז סופר: עדיין יש לי את הפער הבלתי סביר הזאת.
משה שגיא: היו לכם 14 מיליארד הכנסות עודפות על מה שחשבתם שיהיה.
בועז סופר: נגיד שיש לי כסף אבל יש פער מס בין 12 לאפס, זה עדיין משמר לי את הבעיה בין שני שיעורי מס על חלפים דומים עד זהים לחלוטין והצרכנים לא נהנים מזה.
משה שגיא: את מס קניה צריך לבטל.
ויצמן שירי: הוא מבקש קודם לאזן את המצב.
צבי הנדל: אני מציע לא להמשיך לדון בנושא הזה עד שלא יתברר לנו מה קורה עם ההחלטה לגבי ההיטל על השמן.
יצחק כהן: מדוע הם לא הכינו צו חדש?
יצחק כהן: אבל הוועדה החליטה שכן.
ויצמן שירי: אני מציע לחזור לדון בנושא שמונח לפנינו.
ישי רבינוביץ: אני חושב שזה אחד הצווים הנבונים שהמכס מגיש, כי בסך הכל כולנו מרוויחים מזה.
ישי רבינוביץ: קודם כל הצרכן מרוויח, כי כל המחירים ירדו.
ישי רבינוביץ: המדינה גם תרוויח, כי היא תגבה יותר כסף.
ישי רבינוביץ: כמו כן, התחרות תהיה הרבה יותר הגונה, משום שעד עכשיו ניצלו את הפער הזה שעל פריטים מסוימים, שקראו להם בטיחותיים, הם היו רחוקים מבטיחותיים, ובמסווה של הבאתם עשו שיפטינג לפריטים אחרים ולכן התחרות בשוק הפכה ללא הוגנת.
יוסף יצחק פריצקי: יש הגבלת מחיר?
יוסף יצחק פריצקי: אם אנחנו נוריד את המכס, האם משרד התמ"ס יוציא צו למחיר מירבי?
ויצמן שירי: זה שוק פתוח.
יוסף יצחק פריצקי: מי לכפי תוקע שאם אני מוריד את המכס המחירים לא יעלו?
בועז סופר: חבר הכנסת פריצקי, אתה מדבר דברי טעם, אבל היום יש פיקוח על המחירים והחלפים שקשורים למספר טיפולים בסיסיים, והוא פיקוח שמשרד התחבורה מתקשה לאכוף אותו.
בועז סופר: התחרות בשוק היא בדיוק כמו שמנכ"ל יבואני הרכב אמר, ולכן עצם ההפחתה של המס ויצירת שיעור מס אחיד תיצור מצב שבו יבואני חלפים תחליפיים יוכלו להתחרות עם יבואני חלפים מקוריים.
יוסף יצחק פריצקי: כלומר מותר ליבואן להיות יבואן רק של חלפים ולא של מכוניות?
ויצמן שירי: בוודאי, יש עשרות כאלה.
ויצמן שירי: יש גם שמייצרים בארץ את אותם חלפים בטיחותיים.
יוסי סקורניק: אני חושב שהצו הזה הוא בכיוון הנכון, כי זה מונע את כל השיפטינג, שהוא הדבר העיקרי.
יוסי סקורניק: אני רוצה להזכיר שההפחתה בוצעה בהוראת שעה וכבר אפשר לראות שהמחירים כבר ירדו.
ויצמן שירי: הייתי מוטרד מזה שהיבואנים ירגישו נפגעים, אבל היות שכולם מסכימים לעניין הזה, אני מציע לאשר את צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 31).
ויצמן שירי: בזמן שלא היית גברת אלחנני נתנה תשובה לגבי ההערה שהערת בתחילת הישיבה.
ויצמן שירי: חבל לעשות סלט מדברים שאינם קשורים.
משה שגיא: אני אסביר לרב פרוש מה אמר מנכ"ל משרד התמ"ס.
משה שגיא: המנכ"ל אמר שהיות שהם הגישו לוועדה, והיות שהיה הסכם עם הממונה על ההגבלים העסקיים, הוא צריך להכין צו אחר וראש הממשלה שהוא שר התמ"ס צריך לחתום עליו.
משה שגיא: כל עוד שזה לא קורה הוא לא יכול לסדר את המצב הקיים, אלא להשאיר אותו במתכונתו הנוכחית.
משה שגיא: קרי, הוא חושב שאנחנו מפגרים מגן ילדים ולכן הוא ילמד את זה בדרך הקשה.
ויצמן שירי: אני לא חושב שצריך לתת לשר האוצר על הראש כאשר מדובר בעניין של שר התמ"ס.
ויצמן שירי: אני חושב שכדאי לאשר את הצו הזה ואם רוצים להעניש אפשר לעשות את זה באמצעות העברות תקציביות שאנחנו צריכים לאשר.
ויצמן שירי: אני מבקש שנצביע לאשר את הצו.
ויצמן שירי: בעד - הרוב
ויצמן שירי: החלטה: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 31) אושר.
משה שגיא: אני מבקש רוויזיה.
ויצמן שירי: אני אקיים בעוד שתי דקות הצבעה על הרוויזיה.
ויצמן שירי: אני מוחה על ההתנהגות של משרד המסחר והתעשיה שבכל מיני תירוצים לא מקיימים החלטות וסיכומים של ועדת הכספים ופועלים בניגוד להם.
ויצמן שירי: עד שהדבר לא יבוא על תיקונו, ועדת הכספים לא תדון בכל מה שקשור לבקשות או העברות תקציביות של משרד המסחר והתעשיה.
ויצמן שירי: (הפסקה)
בועז סופר: בנושא חלקי החילוף אני מצהיר שעצם ההעלאה של המס ל-12% לא פוגעת, אלא להיפך, היא נותנת לנו את הכלים להמשיך ולפעול להפחתה או לביטול המיסוי בכלל ועל החלפים האלה בפרט.
ויצמן שירי: להבא אתם צריכים לדאוג להביא את הרשימה המדויקת, כדי שחברי הכנסת יוכלו לעשות את החשבון של העניין.
ויצמן שירי: לפעמים מדברים על הרבה מאוד דברים, אבל בסופו של דבר זה מסתכם באפס.
ויצמן שירי: יכול להיות שאתה מעלה בקטע מסוים, אבל בקלקולציה שבין המזגנים לבין התוספת של 12% למה שהיה אפס, יכול להיות שבסופו של דבר זה אפס.
ויצמן שירי: כדי שלא יהיה ויכוח, כדאי שנדע את כל הפרטים.
משה שגיא: לאחר ההודעה של נציג האוצר, שהמגמה היא להמשיך במדיניות של ביטול מס הקניה, אני מסיר את הבקשה לרוויזיה.
משה שגיא: אני מודיע, לאור ההודעה של מנכ"ל משרד התמ"ס לאחר ההחלטה של ועדת הכספים, מכיוון שלוקח לו הרבה זמן להוציא צו וכו', לנו ייקח הרבה מאוד זמן עם בקשות שלהם.
ויצמן שירי: חבר הכנסת גפני הסיר את בקשתו לרוויזיה ולפיכך בקשת האוצר לאישור הצו אושרה.
ויצמן שירי: שינויים בתקציב לשנת ‏2000
ויצמן שירי: פניה מספר 525.
שרון גמבשו: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב ההרשאה להתחייב בתקציב הפיתוח של מס הכנסה בהיקף של כ-10 מיליון שקל.
שרון גמבשו: מדובר בשני נושאים: הצטיידות למחשוב ופיתוח דיור של מס הכנסה.
יוסף יצחק פריצקי: מה קורה אם לא נאשר את זה?
שרון גמבשו: כדאי לשאול את הרפרנט שמתעסק בזה.
שרון גמבשו: מדובר בפרוייקטים ממשלתיים.
ויצמן שירי: מי בעד לאשר פניה מס' 525?
שרון גמבשו: מדובר בהעברת 15 מיליון שקל לתקציב משטרת ישראל לטובת היערכות לתוכנית "מצדים".
שרון גמבשו: במסגרת תוכנית "מצדים" יוקם מערך שליטה פיזי ומבצעי של משטרת ישראל במטרה למנוע מעבר כלי רכב בדרכים לא מקובלות בין הרשות לישראל.
יוסף יצחק פריצקי: לפני שלושה שבועות באו לוועדה וביקשו כסף למיגון שכונת גילה.
יוסף יצחק פריצקי: כל הוועדה הצביעה פה אחד בעד ההעברה.
יוסף יצחק פריצקי: מתברר בסוף שהכסף לא הגיע ובדרך עיריית ירושלים לקחה חלק בשביל לשלם לעובדים סוציאליים.
שרון גמבשו: לפני חודש אושר תקציב בהיקף 11 מיליון שקל למיגון גילה – 6 מיליון למיגון בתי ספר ומוסדות חינוך ו-5 מיליון לעובדים סוציאליים.
שרון גמבשו: ביום חמישי האחרון אושרה פניה נוספת של 25 מיליון שקל למיגון מרחב דירתי מוגן בשכונת גילה.
שרון גמבשו: אנחנו מתחילים לבצע את זה, אל תשכחו שזה היה רק ביום חמישי האחרון.
משה שגיא: אני רואה שאתם מורידים מהוצאות חירום אזרחיות 15 מיליון שקל, מעבירים לרזרבה ומהרזרבה אתם מעבירים למשטרת ישראל וזרועותיה.
משה שגיא: מאיפה אתם מורידים את הכסף הזה?
שרון גמבשו: הכסף יורד מתקנה לשעת חירום, תקנה שפתחנו רק ביום חמישי האחרון.
שרון גמבשו: יש מספר תוכניות שעומדות על הפרק במסגרת הוצאות חירום אזרחיות – מיגון העורף.
שרון גמבשו: מבחינתנו הנושא הזה עונה להגדרה של מיגון העורף.
ויצמן שירי: מי בעד אישור הפניה?
ויצמן שירי: בעד – הרוב
החלטה: פניה מס' 542.
חיים פרננדס: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב החטיבה להתיישבות.
משה שגיא: אני מבקש לדעת מדוע הגיעה הפניה הזאת?
חיים פרננדס: אני חושב שהפניה הזאת לא היתה אמורה להגיע לוועדה.
ויצמן שירי: פניה מס' 533.
רוני ארד: הפניה כוללת העברה של 2.7 מיליון שקל לתמיכה בכוללי שמיטה מתקציב הרבנות לתקציב משרד הדתות.
רוני ארד: הרבנות הראשית אמרה שזה לא מעניינה לחלק את הכסף, אין לה ועדת תמיכות והיא לא יודעת לעשות את זה.
רוני ארד: יש תקציב שנקרא תמיכה בכוללים, וזה תפקידו.
רוני ארד: כרגע יושבים על קריטריונים ואני לא יודע איפה זה עומד עתה בדיוק.
רוני ארד: לפני שבוע נאמר לי שזה עומד להסתיים, אך עד היום לא קיבלתי תשובה אם יש קריטריונים.
ויצמן שירי: לא מדובר בכפל העברה.
יעקב ליצמן: למה נציג האוצר לא מסביר שבעצם הסכום הועבר לרבנות, בגלל שחשבו שמחסלים את משרד הדתות?
יעקב ליצמן: זו הסיבה היחידה לזה.
משה שגיא: הייתי בעד ההעברה הזאת כשזה עבר לרבנות ואני בעד זה גם היום, כי אני חושב שזו העברה נכונה וטובה.
משה שגיא: אני מבין שבדקתם עם מנכ"ל משרד הדתות אם הוא עשה קריטריונים וזה אומר בעצם שמנכ"ל משרד הדתות יודע איך הוא מעביר את הכסף, כמו שהוא העביר מכוללי פנסיונרים לכוללי היובל וכמו כל הדברים שהוא עשה, וכמו שאנחנו פה מתרוצצים ומעבירים תקציב לישיבות, אבל כבר עשרה ימים שזה לא מגיע לישיבות.
משה שגיא: אני רוצה לדעת אם יש קריטריונים שמנכ"ל הדתות החליט עליהם.
יצחק כהן: מלכתחילה ההעברה הזאת היתה צריכה להיות למשרד הדתות.
יצחק כהן: יש קריטריונים - -
יעקב ליצמן: אין קריטריונים.
יעקב ליצמן: לפני שתי דקות נציג האוצר אמר שאין קריטריונים.
יצחק כהן: בלי כסף לא ניתן לאשר קריטריונים.
יצחק כהן: מחכים שההעברה הזאת תאושר ואז הקריטריונים יאושרו.
יצחק כהן: הקריטריונים מוכנים לאישור.
יעקב ליצמן: אני מבקש שיגידו למי צריך להפנות בקשות - -
ויצמן שירי: גם על דברים שהם מאוד חשובים לכם יש ויכוח?
יוסף יצחק פריצקי: אם הבקשה הזאת לא תאושר, איפה יישאר הכסף?
החלטה: מי בעד אישור פניה מס' 542 – שינויים בתקציב החטיבה להתיישבות.
החלטה: בעד – הרוב
החלטה: פניה מס' 510.
משה שגיא: מדובר בפרסום בטלוויזיה בשבת ולכן אנחנו נגד.
יוסף יצחק פריצקי: מדובר בתיירות זרה.
יוסף יצחק פריצקי: למעשה גורעים מתיירות פנים ומעבירים לתיירות חוץ.
יוסף יצחק פריצקי: אתה צריך להיות בעד ואני נגד, כי הורידו את הפרסומת בשבת.
אמיר לוי: יש בקשה להעברת 500 אלף שקל לטובת פעולות שמבצעים גורמי תיירות כדי להביא קבוצות נכנסות לארץ.
אמיר לוי: כדי להביא קבוצות יש פרסומים שנמצאים אצל סיטונאי תיירות בחו"ל, ובעקבות המצב, כדי שסיטונאים לא יורידו את ישראל מהמדף, מגבירים את הפעילות הזאת.
אמיר לוי: המקור לכסף הזה זה עודף קטן שנוצר בפעולות תיירות פנים שמבצע משרד התיירות.
אמיר לוי: מדובר ב-500 אלף שקל שנחוצים לאור המצב.
ויצמן שירי: מי בעד לאשר פניה מס' 510?
ויצמן שירי: בעד – 1
ויצמן שירי: הצבעה
החלטה: מי בעד לאשר פניה 468 – שינויים פנימיים בתקציב משרד הבריאות?
החלטה: פניה מס' 544 – שינויים פנימיים בתקציב משרד החינוך?
משה שגיא: מדובר בהפשרת רזרבה להתייקרויות והעברה מסעיפי שכר לגירעוניים.
משה שגיא: בעד – הרוב
משה שגיא: מדובר בהעברה של 9.5 מיליון ממשרד החינוך למשרד המדע, בהתאם להחלטת שר האוצר.
ויצמן שירי: מי בעד לאשר פניה מס' 1-540?
החלטה: פניה מס' 543.
ארז ימיני: מדובר בשינוי פנימי שעיקרו תקצוב של 2 מיליון שקל לתכנון מערכות מים ליישובי קו העימות, בהתאם להחלטת ממשלה 1626 מחודש מאי שדיברה על העברת 45 מיליון שקלים לסיוע לקו העימות.
ויצמן שירי: מי בעד אישור פניה מס' 543?
ארז ימיני: מדובר ב-150 אלף שקל עודפים מחויבים בשביל שכר של יחידה שמוזגה בתוך נציבות המים.
ויצמן שירי: מי בעד אישור פניה 021-41?
החלטה: אישור המלצות ועדת המשנה לשוק ההון
ויצמן שירי: מי בעד אישור ההמלצות?
ויצמן שירי: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
ויצמן שירי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, על סדר היום שתי הצעות חוק, האחת: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע, התשס"א – 2000, של חבר הכנסת שלום שמחון ואחרים, והשנייה: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות בקרקע של חקלאים ושל תושבי ערי פיתוח ושכונות שיקום, התשס"א – 2000, של חבר הכנסת ישראל כץ וקבוצת חברי כנסת.
אנה שניידר: תרשה לי להסביר.
שלום שמחון: לפני שאת מסבירה אני רוצה לומר דבר.
שלום שמחון: מונחות כאן שתי הצעות חוק שעברו תיקונים בהתאם להצעת החוק הראשונה.
שלום שמחון: בעצם, אנחנו נביא להצבעה במליאת הכנסת את שני החוקים כפי שהם, יש כאן רק תוספת של חבר הכנסת ישראל כץ בנושא עיגון זכויות תושבי ערי פיתוח, שכונות שיקום ואזורי שיקום, ואני מבקש להוסיף את התוספת הזאת גם להצעת החוק שלי, כך שבעצם יעלו שני חוקים זהים.
שלום שמחון: שוב, אני מבקש, שסעיף 9 בהצעת החוק של חבר הכנסת ישראל כץ יבוא כתוספת גם בהצעת החוק שלי.
שלום שמחון: מוסכם גם על חברי הליכוד וגם על חברי העבודה להעלות את החוקים הללו ולכן אנחנו מעלים שני חוקים שהם זהים במהותם.
שלום שמחון: נכון לרגע זה מונחות לפנינו שתי הצעות חוק, האחת של חבר הכנסת ישראל כץ והשנייה שלי.
שלום שמחון: כאשר הצעות החוק יעברו בקריאה שנייה ושלישית, ההצעות תהיינה של ועדת הכספים ואז יושב ראש הוועדה יחליט לאחד את החוקים לחוק אחד.
שלום שמחון: כרגע הסכמנו ששתי הצעות החוק יעלו כמו שהן.
ויצמן שירי: לשם הבהרה, בפעם האחרונה כשדנו בהצעות החוק, עברנו על הצעת חוק אחת, של מי הייתה הצעת החוק?
שלום שמחון: שלי.
ויצמן שירי: והצעת החוק זהה להצעה השנייה, אין הבדל בשום מילה?
שלום שמחון: פרט לסעיף 9 שאני מבקש גם להוסיפו.
ויצמן שירי: אם כך צריך לדון בסעיף 9.
אנה שניידר: אני רוצה להסביר, שקיימות על שולחנה של ועדת הכספים שתי הצעות נפרדות, האחת – פ/957, של חברי הכנסת ישראל כץ, שלום שמחון, צבי הנדל, אבשלום וילן, נחום לנגנטל, ענת מאור ויאיר פרץ.
אנה שניידר: כמו כן, קיימת הצעת חוק פ/1330, של חברי הכנסת שלום שמחון, ישראל כץ, צבי הנדל, אבשלום וילן, ענת מאור ויאיר פרץ.
אנה שניידר: כלומר, מבחינה פורמלית יש כאן שתי הצעות חוק נפרדות, שתיהן הגיעו לוועדת הכספים להכנה לקריאה ראשונה.
אנה שניידר: אין מניעה להעלות אותן במאוחד, אין גם מניעה להעלות אותן בנפרד, איך שתחליטו.
שלום שמחון: אנחנו נעלה אותן בנפרד.
ויצמן שירי: את אומרת שדנו בשתי ההצעות במאוחד, אני מבקש שתתייחסי לעניין סעיף 9.
אנה שניידר: ההבדל היחיד בין שתי הצעות החוק הוא קודם כל בשם.
אנה שניידר: הצעת חוק אחת, שמה הוא: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע.
אנה שניידר: הצעת החוק השנייה, שמה: הצעת חוק עיגון ורישום זכויות בקרקע של חקלאים ושל תושבי ערי פיתוח ושכונות שיקום.
אנה שניידר: על פי בקשתו של חבר הכנסת ישראל הוספתי בסעיף 9 סעיף שאומר: עיגון זכויות תושבי ערי פיתוח, שכונות שיקום ואזורי שיקום.
אנה שניידר: בסעיף זה יש הגדרה של "תושב זכאי" – כל אחד מאלה: (1) זכאי כהגדרתו בחוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט – 1998.
אנה שניידר: (2) תושב עיר פיתוח כמשמעותה בסעיף 3 לחוק ערי ואזורי פיתוח.
אנה שניידר: (3) מי שמתגורר בישוב או בחלק ממנו שהממשלה הכריזה עליו כעל שכונת שיקום לפי חוק התכנון והבניה, או על אזור שיקום לפי חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום.
ויצמן שירי: למעשה מדובר בהרחבה של הזכויות.
אנה שניידר: אני מוכרחה לציין, שמפאת קוצר הזמן, לא בדקתי האם זה כולל את כל מי שזה צריך לכלול.
אנה שניידר: אולי יש עוד איזה שהם גורמים שהם דומים במובן הזה שיש להם זכויות לא רשומות ואולי לא כללתי אותם, אני לא יודעת.
ויצמן שירי: נמצא כאן נציג הסוכנות ואני רוצה לשאול אותו, מה לגבי רכוש הסוכנות?
ויצמן שירי: כמו כן, מה בנושא הערבים, איפה אנחנו מרחיבים?
אנה שניידר: אני לא המומחית בעניין הזה, צריך לבדוק את הדברים.
ויצמן שירי: אני רוצה לשאול את חבר הכנסת ישראל כץ, למה אתה מתכוון כשאתה אומר "תושב זכאי"?
ישראל כץ: על פי ההגדרה שמפורטת בהצעת החוק.
ויצמן שירי: האם יש התייחסות לגבי התושבים הערבים?
ויצמן שירי: יש כאלה הגרים בבית ללא היתר במשך 30 שנה.
ישראל כץ: תושב זכאי הוא במובן של מה שהמדינה הגדירה עד היום.
ישראל כץ: אם ביישובים הערביים אין שכונות שיקום, זה חמור מאוד.
ישראל כץ: מפתיע אותי לשמוע שאולי אין שכונות שיקום בישובים הערביים, אני מאמין שיש.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: בישובים הערביים הבלתי מוכרים – יש.
ישראל כץ: אני מאמין שגם בישובים הערביים יש שכונות שיקום.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין שם שכונות שיקום.
ישראל כץ: אתה רוצה לומר לי, שבטייבה אין שכונות שיקום?
ויצמן שירי: עד כמה שידוע לי, במקום כמו טייבה אין שיקום שכונות.
ויצמן שירי: אם הממשלה תכריז עליה כעל שכונת שיקום - - -
ויצמן שירי: אנחנו דנים כרגע בחוק, אנחנו רוצים להחיל את החוק - - -
אלי גולדשמידט: אני רוצה להציע הצעה שאולי תהיה מקובלת על חבר הכנסת דהאמשה.
אלי גולדשמידט: אני חושב שההצעה צריכה לכלול כל אזרח מאזרחי מדינת ישראל שעונה על איזשהו קריטריון סוציו-אקונומי.
ישראל כץ: בזמנו הסביר עו"ד בירן, שב-1970 הזכויות של הצפוניים מעוגנות, ואלה שהיו לפני 1970 הם נכנסים לתוך הקריטריון הזה וההגדרה הזאת נכונה לגביהם.
ישראל כץ: אגב, יכול להיות שהבתים במגזר הערבי כן רשומים.
ויצמן שירי: לא, חלק גדול מהם לא רשומים.
אלי גולדשמידט: בזמן הקצר שיש לנו לסעיף הזה, לא תהיה לנו שום דרך לראות את הבעיה בכללותה.
אלי גולדשמידט: אני מציע שנאמר לעצמנו, ראשית, כאן לא מדובר על יהודים, מדובר על שכונות פיתוח, אזורי פיתוח ושכונות שיקום.
ישראל כץ: הישובים הערביים לא נכללים כאזורי פיתוח?
אלי גולדשמידט: אני לא יודע, אבל אפשר לקבוע, שיהיה ברור לנו, שלקראת הקריאה השנייה והשלישית - - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת גולדשמידט, ההצעה טובה אבל איננה יעילה, אנחנו יודעים איך עוברות הצעות לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אלי גולדשמידט: לא, לא - - -
ויצמן שירי: בדיון האחרון שהתקיים בוועדה סוכם, שאנחנו מאשרים לקריאה ראשונה, ישנן הסתייגויות ובין הקריאה הראשונה השנייה והשלישית נדון בהן, ביניהן, ענייני הסוכנות.
ויצמן שירי: אי אפשר לכסות את כל הנושאים, אבל צריך לשאוף להגיע למקסימום.
ויצמן שירי: אם ישנם דברים שזועקים לשמיים, אומנם ראש הממשלה התפטר, אבל חברי הכנסת לא התפטרו, יש להם עניין לדון ולהשלים את כל הנושאים.
ויצמן שירי: אני אומר לך, דווקא בעניין של עיגון זכויות החקלאים, אני לא מכיר הצעת חוק אחרת, שהוועדה הזאת ישבה שעות על גבי שעות על מנת למצות את כל העניין.
ויצמן שירי: חבר הכנסת דהאמשה, כל עוד אני מנהל את הישיבה, אני מבטיח לך שנמצה את העניין עד כמה שניתן על מנת לתת כיסוי הוגן ולא כיסוי כזה שייתן מענה רק למגזר מסוים וישאיר את האחרים כחשופים בצריח.
ויצמן שירי: חברי הכנסת אפשר להצביע?
יוסף יצחק פריצקי: אפשר לקיים דיון אמיתי?
ויצמן שירי: סליחה, לא היית כאן בדיון הקודם, התקיים דיון וסיכמנו שלאחר כל התיקונים נביא זאת לאישור.