GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: תרשמי לאחרי כן.
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: חברים, אני פשוט מכיר קצת מה קורה במפעל הזה, לא באופן אישי אלא נתקלתי בעניין הזה במקרה.
אלי גולדשמידט: המפעל הוא לא מפעל שמת או פשט רגל.
אלי גולדשמידט: המפעל הוא מפעל מצליח, שהטכנולוגיה שלו מאד מתיישנת.
אלי גולדשמידט: במוליכים שמייצרים היום בסמיקונדקטור במגדל העמק עוברים בעצם לקו יצור חדש, ובטכנולוגיה הזאת יש אחת משתיים: או שאתה מתקדם לייצור המוליכים החדשים או שאתה יוצא מהשוק.
אלי גולדשמידט: החברה שאמורה להשקיע בכך מיליארד וחצי דולר, גם מקבלת מענק של מיליארד שקל, שזה סדר גודל של 300 או 250 מיליון דולר, עדיין היא צריכה להשקיע מיליארד ורבע דולר ביצירת אלפי מקומות עבודה.
אלי גולדשמידט: אמורים לייצר שם שני דברים: גם את המוליכים בטכנולוגיה החדשה, שהיא הרבה יותר מתקדמת והרבה יותר משוכללת, וגם את כרטיסי הזיכרון.
אלי גולדשמידט: היום, בכל המכשירים האלקטרוניים החדישים – כמעט ללא יוצא מן הכלל: מצלמות דיגיטליות, 3MP, מכשירים שנכנסים עכשיו יותר ויותר - יש כרטיסי זיכרון בגדלים שונים שמייצרים אותם היום כולם בטייוואן.
אלי גולדשמידט: הפיתוח נעשה במקומות שונים, הייצור כולו בטייוואן ומעסיקים שם אלפי אנשים.
אלי גולדשמידט: היום נכנס למפעל הזה, לחברה לישראל, שותף ישראלי לשעבר שגר בארצות הברית, שיש לו מפעלים גדולים בארצות הברית בתחומים טכנולוגיים – המפעל שלו בארצות הברית נקרא SUN DISK – הם מייצרים את כל כרטיסי הזיכרון למצלמות, וכן הלאה.
אלי גולדשמידט: על מנת לפתח כאן במגדל העמק קו יצור חדש הם הולכים להכפיל, לבנות מפעל חדש, גדול פי שניים מהמפעל הקיים היום, שיעסיק הרבה יותר עובדים.
אלי גולדשמידט: דובר: כמה?
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: הוא אמר: 3,000 איש .
אלי גולדשמידט: ראובן חורש: ישירות 1,400 קבלן ואנחנו מעריכים עוד אלף במאגר.
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי: זה לא בא ברגל.
אלי גולדשמידט: במגדל העמק זה 10% מהתושבים.
אלי גולדשמידט: יצחק כהן: מיליארד, 250 מיליון זה גם לא בא ברגל – עם 300,000 מובטלים – אתה יודע איזה תוכניות אתה יכול לעשות עם זה?
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: אין שום ספק שהשקעה כזאת יוצרת בארץ הרבה מאד מקומות עבודה לאנשים.
אלי גולדשמידט: אני חושב שבאינטל – שאותו ביקרו אנשים בצורה חריפה.
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי: אנחנו מתוכננים תוך חודש לקיים ישיבת ועדת כספים באחד מימי חמישי באינטל.
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: באינטל, שבזמנו אנשים ביקרו אותו, השקיעה המדינה 600 מיליון דולר, הוא מעסיק היום למעלה מ- 3,000 איש.
אלי גולדשמידט: שירי ויצמן: כן, אבל היצור שלו הוא 5% מהיצוא של מדינת-ישראל.
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: הוא מעסיק היום 3,000 איש, הוא מעסיק הרבה מאד אנשים מקרית-גת, מבאר שבע ומהסביבה.
אלי גולדשמידט: רחמים מלול: בצנרת של האוצר נמצאת בקשה של אינטל להקמת מפעל נוסף.
אלי גולדשמידט: מדוע היא מתעכבת?
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: כיוון שעוד לא אישרו את ההשקעה, לפי מיטב ידיעתי.
אלי גולדשמידט: אינטל רווה הצלחה כיוון שביצוא שלו עבר מעל ומעבר למתוכנן, היום יש למעלה ממיליארד יצוא מאינטל לבד.
אלי גולדשמידט: תבינו, להקמה של מפעל שהייצוא שלו גדול מאד יש השלכה גדולה מאד על הכלכלה של מדינת-ישראל.
אלי גולדשמידט: הבעיה בכל מפעלי ההייטק שבדרך כלל זה נותן תשובה למי שיכול לעבוד בהייטק.
אלי גולדשמידט: אם רוצים ליצור איזונים אפרופו תקציב, אם רוצים ליצור מצב שייהנו מהכלכלה החדשה גם אוכלוסיות חלשות, מה שצריך לעשות זה השקעה בחינוך לאוכלוסיות כדי שיוכלו להגיע להייטק, אבל זה לא שולל את הצורך בהשקעה הזאת ואני תומך בה, אדוני.
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי: ראשית, אני תומך אבל היות שאנחנו יודעים שהתקציב הוא מאד מוגבל, איך זה מתיישב עם העניין של ההשקעה של "וישיי", שהתחייבו על 3,000 מקומות עבודה בנגב?
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: הוא משלם שכר מינימום לעובדים.
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי: זה לא נכון.
אלי גולדשמידט: ישבתי עם אלי ותקפתי אותו על העניין הזה.
אלי גולדשמידט: ביקשתי ממנו מספר של עובדים.
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: הוא בא אלי עוד כשהייתי באוצר, הוא ביקש להקים מפעל כזה בנגב – 400 איש.
אלי גולדשמידט: שאלתי אותו מה השכר שהוא משלם, והוא אמר: בערך שכר מינימום.
אלי גולדשמידט: אמרתי לו: תודה רבה, לא.
אלי גולדשמידט: אתה רוצה – לך לכיוון של פטור ממס אם אתה מרוויח.
אלי גולדשמידט: למה צריך מענק השקעה?
אלי גולדשמידט: הוא רצה גם מענק השקעה וגם הכשרת עובדים כתוספת.
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי: איך זה מתיישב עם התוכניות להשקיע?
אלי גולדשמידט: הרי ברגע שניצלת 25%, כמעט 30% מהתקציב שלך – כשמדובר על חוק עידוד השקעות הון – זה אומר שהסיכוי הולך וקטן להקים מפעלים.
אלי גולדשמידט: זה לא סוד – אני הגשתי הצעת חוק ובייגה מתנגד, אבל אני אעביר אותה גם אם הוא מתנגד, על הקטע של העדפת הנגב.
אלי גולדשמידט: אי אפשר להמשיך במתכונת שאומרים: גם אם נותנים לו 20%, עובדה הם מגיעים למגדל העמק כי בזמנו נתנו 34%, כי יש לו את האופציה או אין לו את האופציה.
אלי גולדשמידט: אני שואל באמת איך זה מתיישב – בשביל השקעה של שני מיליון דולר ויכוח עם פישמן לצורך העניין כדי להקים עוד 200 מקומות עבודה באופקים.
אלי גולדשמידט: כשמדברים על מספר עובדים, הרי לא כולם יכולים לעבוד בהייטק.
אלי גולדשמידט: ההפרש הוא שני מיליון דולר.
אלי גולדשמידט: דוברת: "בונז'ור".
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי: כן, מה לעשות, צריכים גם לייצר בורקס במדינת-ישראל ולא כולם בנויים לעבוד בהייטק.
אלי גולדשמידט: מדובר על 200 מקומות עבודה והולכים איתו בפרינציפ.
אלי גולדשמידט: ראובן, בוא נצא מנקודת הנחה שאתם גם צודקים – בשביל שני מיליון שקל במקום כמו אופקים, ברגע שמדובר על 200 מקומות עבודה, הרי זה לא סוד שאלה אותם אנשים שהם קשיי יום במפעלים האלה – לעשות את החשבון פרופורציונאלית בין ה- 3,000 לבין ה-250 מיליון דולר, זה בדיוק פי עשרה.
אלי גולדשמידט: ראובן חורש: שירי, אתה המחוקק.
אלי גולדשמידט: שנה את החוק ותאפשר לנו לעשות את זה.
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי: יש הרבה שיקול דעת.
אלי גולדשמידט: כדי לשמור על "עוף קור" כמפעל, שלא ייסגר ולא יפטרו מאתיים ומשהו עובדים, המדינה לקחה שישה מיליון שקלים – כאן בוועדה הזאת ישבו והביאו את הכסף.
אלי גולדשמידט: אבל אני אומר – אני לא נגד, אני אצביע בעד - קודם כל, התקציבים שלכם מאד קטנים.
אלי גולדשמידט: להערכתי, מי שמדבר על 200,000 מקומות עבודה, אי אפשר לא לדרבן במקומות המרוחקים, רק בצורת חוק עידוד השקעות הון.
אלי גולדשמידט: בייגה אומר: אם לא הייתי נותן ל"כיל", הם גם אז היו מקימים.
אלי גולדשמידט: אני לא בטוח שהם היו מקימים.
אלי גולדשמידט: יושב כאן הממונה על אגף התקציבים – 200 מקומות עבודה בשכר מינימום זה חצי מיליון שקל לחודש לפי 2,500 שקל, זה שישה מיליון שקלים בשנה.
אלי גולדשמידט: איפה השקעה של שמונה מיליון שקלים שצריך לתת לו?
אלי גולדשמידט: יותר מזה – היית אומר לו: אני מוכן לתת לך את זה גם בשלוש שנים, בשביל הפרינציפ הוא היה הולך לכך, אבל לא להגיד: לא נותנים על בתי קירור.
אלי גולדשמידט: גם למפעל טרה, אתה יודע טוב מאד שהיתה התנגדות לתת ציוד של 30 מיליון שקל.
אלי גולדשמידט: הרי טרה לא הולכים לייצא.
אלי גולדשמידט: כפי שמישהו אוכל לבנייה ,מישהו אחר אוכל בורקס.
אלי גולדשמידט: מה זה שונה לייצר אשל או לבן מלייצר בורקס?
אלי גולדשמידט: ראובן חורש: אנחנו אישרנו, שירי.
אלי גולדשמידט: ויצמן שירי: אישרתם, אבל את השני מיליון שקל של חדרי קירור אתם לא מאשרים, כי אתם אומרים שבחדרי הקירור האלה הוא יעשה תרכיזים.
אלי גולדשמידט: למה לא? שיעשה תרכיזים.
אלי גולדשמידט: יש שם עשרות אלפי דונמים של פרדסים, התרכיזים האלה זה לא מקומות עבודה?
אלי גולדשמידט: תאמין לי, אני עוד הייתי צנוע ולא הבאתי נתונים אחרים שיש לי בראש, אבל אני לא רוצה כרגע להיכנס לכך.
אלי גולדשמידט: יצחק כהן: ההשקעה שהולכים כאן להשקיע – מיליארד, 250 מיליון – זה המון המון כסף.
אלי גולדשמידט: דובר: זה פחות.
אלי גולדשמידט: זה מיליארד, 25 מיליון.
אלי גולדשמידט: יצחק כהן: זה המון המון כסף.
אלי גולדשמידט: לקחת את כל הביצים ולשים בסל אחד – אני לא יודע אם היה צעד נבון באינטל.
אלי גולדשמידט: בואו לא נשכח נתון בסיסי אחד.
אלי גולדשמידט: רחמים מלול: מעבירים מיליארד שקל לישיבות.
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: כמה כסף הישיבות מכניסות, כמה יצוא יש להן?
אלי גולדשמידט: יצחק כהן:
ויצמן שירי: אני מצביע בעד, אני חייב לצאת.
ויצמן שירי: היו"ר אלי גולדשמידט: אני לא יכול לספור אותך אם אתה לא כאן.
דובר: אז בואו נצביע.
דובר: יוסף פריצקי: אני רוצה לבקש משהו.
יצחק כהן: אני מבקש התייעצות סיעתית על העניין הזה.
יצחק כהן: היו"ר אלי גולדשמידט: עוד עשר דקות.
יצחק כהן: יצחק כהן: אז אני יכול להצביע נגד.
יצחק כהן: מדובר על מיליארד, 25 מיליון.
יצחק כהן: יש 200,000 מובטלים, אתה יודע מה אתה יכול לעשות עם הכסף הזה?
יצחק כהן: היו"ר אלי גולדשמידט: רבותי, אני מצביע על טאואר סמיקונדקטור בשעה 10:55.
יצחק כהן: (השעה 10:40).
יצחק כהן: הפסקה.
אלי גולדשמידט: קודם כל אני מצביע על העברה כספית לטאואר סמיקונדקטור.
אלי גולדשמידט: מי בעד העברה לטאואר סמיקונדקטור לפי הפניה התקציבית, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד – 8 נגד – 4 נמנעים – 1 (חבר הכנסת ש' שמחון)
שלום שמחון: אני לא נגד מגדל העמק.
שלום שמחון: פשוט יש כאן דחייה של החקלאים ואני לא מוכן להצביע עבור שום דבר עד שלא יטפלו בכך.
שלום שמחון: יוסף פריצקי: אתה נגד?
שלום שמחון: שלום שמחון: אני לא נגד.
שלום שמחון: אי אפשר לתקוע 5,000 יצואנים בחקלאות בגלל גחמות של נערי האוצר.
שלום שמחון: אני ביקשתי רוויזיה.
שלום שמחון: היו"ר אלי גולדשמידט: שלום שמחון ביקש רוויזיה.
שלום שמחון: הצבעה על הרוויזיה תהיה מחר.
שלום שמחון: חוק התכנון והבניה (תיקון מס' 53) (פטור מהיטל) – חבר הכנסת מאיר פרוש – הצבעה
אלי גולדשמידט: אנחנו קיימנו דיון לפני חמישה ימים בהצעת החוק של חבר הכנסת מאיר פרוש, שכוללת ארבעה תיקונים בנושא היטל השבחה.
אלי גולדשמידט: אני אקיים את ההצבעה כך: קבוצה של חברי הכנסת מתחלקים לאלה שתומכים בכל סעיפי החוק – אני לא יודע אם יש מישהו שמתנגד לכל סעיפי החוק - ויש מי שמסכים לחלק מסעיפי החוק.
אלי גולדשמידט: אנה, איך את מציעה שנקיים את ההצבעה?
אלי גולדשמידט: אנה שניידר: קודם כל הצבעה על ההסתייגויות.
אלי גולדשמידט: היו"ר אלי גולדשמידט: אבל קודם אני צריך להצביע על כל החוק.
אלי גולדשמידט: סמדר אלחנני: לא, קודם הסתייגויות.
אלי גולדשמידט: רחמים מלול: הסדר הנכון צריך להיות קודם כל להצביע, אתם טועים.
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: לא, קודם ההסתייגויות – מאה אחוז.
אלי גולדשמידט: רחמים מלול: אולי סעיף מסוים לא יתקבל.
אלי גולדשמידט: מאיר שטרית: קודם ההסתייגויות.
אלי גולדשמידט: אם הסתייגויות לא עוברות, צריך להצביע על הסעיף.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת מלול, האמת היא שהנכון לעשות הוא לעבור ולהצביע סעיף-סעיף, ועל כל סעיף בחוק אם יש הסתייגויות, מצביעים קודם על ההסתייגות.
אלי גולדשמידט: אם היא לא עוברת – מצביעים על הסעיף.
אלי גולדשמידט: אנה שניידר: בסעיף 1, פסקה (1) יש הצעה להוסיף את ההקדש הציבורי אחרי "מוסדות לבריאות או לספורט".
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פריצקי מתנגד.
אלי גולדשמידט: היו"ר אלי גולדשמידט: מציע להסיר את הסעיף הזה.
אלי גולדשמידט: אנה שניידר: מציע להסיר את הסעיף, ולחלופין – הוא מבקש שייאמר אחרי המלים: הקדש ציבורי- "שאושר על ידי שר האוצר, לאחר התייעצות עם מרכז השלטון המקומי ובאישור ועדת הכספים של הכנסת".
אלי גולדשמידט: היו"ר אלי גולדשמידט: אל תעשה את זה.
אלי גולדשמידט: יוסף פריצקי: אני נגד הקדש.
אלי גולדשמידט: לכן אני מציע לחלופין.
אלי גולדשמידט: היו"ר אלי גולדשמידט: עזוב חילופין, זה אחרי זה.
אלי גולדשמידט: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת פריצקי, ירים את ידו?
אלי גולדשמידט: בעד ההסתייגות של חבר הכנסת פריצקי – 4 נגד – רוב נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת פריצקי לא נתקבלה.
אלי גולדשמידט: ההסתייגות נפלה.
אלי גולדשמידט: יוסף פריצקי: זה עולה למליאה.
אלי גולדשמידט: היו"ר אלי גולדשמידט: מי בעד הסעיף עצמו, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד סעיף 1 - רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין סעיף 1 אושר.
אלי גולדשמידט: הסעיף אושר ברוב.
אלי גולדשמידט: אנה שניידר: התיקון השני מופיע אצלכם בסעיף 1 ומתייחס לפסקה (2).
אלי גולדשמידט: יוסף פריצקי: אנה, תדלגי על במקום 160 יבוא 130 או 140 כי זה לא יעבור כאן וזה יעלה למליאה.
אלי גולדשמידט: אנה שניידר: במקום 120 מ"ר, חבר הכנסת פרוש מציע 130 מ"ר.
אלי גולדשמידט: יש הסתייגות של חבר הכנסת פריצקי קודם כל לבטל את כל הסעיף, והוא רוצה לחלופין שבסופה של הפסקה יבוא: "אינו עולה על 160 מ"ר ובלבד שהרשות המקומית שבה מצויה דירת המגורים אישרה בכתב כי צפיפות הדיור באותה דירה היא שלוש נפשות לחדר או יותר".
אלי גולדשמידט: היו"ר אלי גולדשמידט: תודה.
אלי גולדשמידט: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת יוסי פריצקי, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 6 נגד – 8 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת יוסף פריצקי לא נתקבלה.
אלי גולדשמידט: תודה, ההסתייגות נפלה.
אלי גולדשמידט: מי בעד הסעיף כפי שהוא, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין סעיף 2 נתקבל.
אלי גולדשמידט: הסעיף התקבל.
אלי גולדשמידט: אנה שניידר: בעד כל החוק.
אלי גולדשמידט: היו"ר אלי גולדשמידט: עכשיו עם התמורה, לא?
אלי גולדשמידט: שלום שמחון: אפשר לרשום הסתייגויות לדבר?
אלי גולדשמידט: היו"ר אלי גולדשמידט: עד כה ההסתייגויות נפלו, הסעיפים עברו.
אלי גולדשמידט: אני מצביע על כל החוק.
אלי גולדשמידט: תוך 24 שעות מעכשיו אפשר להגיש הסתייגויות לדיבור.
אלי גולדשמידט: מי בעד הצעת החוק להבאתה לכנסת לקריאה שנייה ושלישית, ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: בעד החוק – 10 נגד – 3 נמנעים – 1 הצעת חוק התכנון והבניה (תיקון מס' 53) (פטור מהיטל), התש"ס-2000 נתקבלה.
אלי גולדשמידט: ברוב של 9, שלושה מתנגדים ונמנע אחד, החוק אושר להבאה לכנסת לקריאה שנייה ושלישית.
מאיר שטרית: בוקר טוב חברים, אני פותח את ישיבת ועדת הכספים, אני מחליף לכמה דקות את חבר הכנסת אלי גולדשמידט, על סדר היום, הצעת החוק שלי, שעברה בקריאה ראשונה בשבוע שעבר, הצעת חוק לתיקון פקודת המכס (תיקון מס' 17), סייגים לתוספת למחיר העסקה.
מאיר שטרית: ההצעה קובעת, שכאשר יבואן מביא סחורה לארץ והסחורה שלו "נתקעת" בנמל בגין נסיבות שאינן תלויות בו בתחום ההובלה, למשל, שביתת הנמלים כפי שהייתה לאחרונה, חוקי המכס היום קובעים, שמאחר והייתה שביתה ישנן עלויות נוספות על הסחורה.
מאיר שטרית: על יבוא מכוניות למשל, זמן השהות בנמל היא הוצאה נוספת על ההובלה.
מאיר שטרית: אם יצאו מכוניות מאשדוד לאילת או לעקבה, העלות של המכונית היא גבוהה יותר.
מאיר שטרית: החוק היום קובע, שמטילים מכס גם על העלות הנוספת.
מאיר שטרית: זה לא צודק, מכיוון שהעלות הזאת היא לא באשמתו של היבואן.
מאיר שטרית: זה ודאי לא צודק להטיל עליו גם את הוצאות המכס.
מאיר שטרית: מוצע היום, שמנהל המכס יוסמך על פי החוק, שעל עלות נוספת לא יוטלו מכסים.
יעקב ליצמן: למה אתה לא מגדיר את הנסיבות?
יעקב ליצמן: למשל, בגין שביתה או סיבה אחרת.
יעקב ליצמן: השאלה היא, האם זה ניתן לשיקול דעתו של מנהל המכס או נסיבות מוגדרות?
יעקב ליצמן: אתה יכול לתת לו גם שיקול דעת.
מוטי איילון: אנחנו נשנה את זה לשר האוצר.
יעקב ליצמן: לא, אני מתנגד.
מאיר שטרית: אני מעדיף למנהל המכס.
יעקב ליצמן: אפשר לציין בחוק גם את הסיבות שלא מצריכות את שיקול הדעת.
מאיר שטרית: בחוק כתוב, המנהל רשאי לקבוע כללים ותנאים לעניין זה.
מאיר שטרית: כלומר, הוא צריך לקבוע כללים ותנאים שרק על פיהם אפשר לפתור ממכס את אותה עלות נוספת שהיא באמת לא צודקת.
מוטי איילון: רק בנסיבות מיוחדות.
יעקב ליצמן: ומי מבקש להעביר לשיקול דעתו של שר האוצר?
מוטי איילון: משרד המשפטים.
מאיר שטרית: אנחנו לא מסכימים.
מאיר שטרית: חברים, אני מעמיד להצבעה את הצעת החוק שלי, הצעת חוק לתיקון פקודת המכס (תיקון מס' 17) (סייגים לתוספת למחיר העסקה), התשס"א-2000, מי בעד ירים את ידו.
מאיר שטרית: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק לתיקון פקודת המכס (תיקון מס' 17) (סייגים למחיר העסקה), התשס"א-2000, נתקבלה.
מאיר שטרית: הצעת חוק לתיקון פקודת המכס (תיקון מס' 17) (סייגים למחיר העסקה), התשס"א-2000 עוברת לקריאה שנייה ושלישית.
טלי דולן: משרד המשפטים מבקש לאשר תיקוני נוסח.
מאיר שטרית: למה צריך תיקוני נוסח, החוק מובן.
מאיר שטרית: למה לא הביאו זאת בקריאה ראשונה, החוק כבר עבר קריאה ראשונה.
אנה שניידר: אז בוודאי שצריך לאשר תיקוני נוסח.
אנה שניידר: נקדיש דקה לתיקוני הנוסח.
יעקב ליצמן: אתה מכיר נסיבות לא מיוחדות, למה צריך להדגיש זאת?
יעקב ליצמן: מאז שני חבר כנסת, לא הייתי עד להצעת חוק אחת שהאוצר אמר, צדקתכם, אני מסכים אתכם, אני תומך.
מוטי איילון: למה?
מוטי איילון: תמכנו בהצעת החוק הזאת.
אנה שניידר: קביעת המנהל או שר האוצר - - -
מאיר שטרית: אמרנו שזה יהיה המנהל ולא שר האוצר.
אנה שניידר: קביעת המנהל תהיה כללית ויכול שתכלול תנאים, לרבות לעניין תאריכי הייבוא, סוגי הטובין, סוגי ההובלות ושירותים אחרים.
מאיר שטרית: אבל זה מה שכתוב.
טלי אלדר: משרד המשפטים ביקש את התיקון.
התיקון הראשון: הצבעה
התיקון הראשון: נגד – אין נמנעים – אין הצעת התיקון נתקבלה.
מאיר שטרית: הצעת התיקון – להוסיף את המילה מיוחדות – נתקבלה.
התיקון השני: הצבעה בעד – אין נגד – רוב נמנעים – אין הצעת התיקון לא נתקבלה.
מאיר שטרית: הצעת התיקון – שר האוצר – לא נתקבלה.
מאיר שטרית: אני מעמיד להצבעה את התיקון השלישי, שינוי הנוסח, מי בעד ירים את ידו.
מאיר שטרית: בעד – אין נגד – רוב נמנעים – אין הצעת התיקון לא נתקבלה.
מאיר שטרית: הצעת התיקון לא נתקבלה.
מאיר שטרית: רבותיי, הצעת החוק לתיקון פקודת המכס (תיקון מס' 17) (סייגים לתוספת למחיר העסקה), התשס"א-2000, עוברת לקריאה שנייה ושלישית.
מאיר שטרית: שינוי תנאי הסיוע בשכר הדירה לזכאי משרד השיכון – "דיון מהיר", של חה"כ י' ליצמן
סדר היום: בהתאם לסעיף 97א' לתקנון הכנסת החליטו יושב ראש הכנסת והסגנים להעביר ל"דיון מהיר" בוועדת הכספים את הצעתו של חבר הכנסת יעקב ליצמן בנושא: שינוי תנאי הסיוע בשכר הדירה לזכאי משרד השיכון.
יעקב ליצמן: מדובר בשינוי בתנאי הסיוע בשכר הדירה.
יעקב ליצמן: עד היום היה נהוג במשרד השיכון להשתתף בסיוע בשכר דירה למי שיש 1,400 נקודות.
יעקב ליצמן: גם חד הוריות היו זכאיות להשתתפות בסיוע בשכר דירה.
יעקב ליצמן: בתאריך ה-16 בנובמבר הודיע משרד השיכון, שהוא מבטל את ההשתתפות בסיוע לשכר דירה פרט לנשים חד הוריות.
יעקב ליצמן: הוא ביקש להכניס את מבחן ההכנסה, מה שלא היה קיים עד היום.
יעקב ליצמן: אני חושב שמדובר בצעד שרירותי, אני חושב שהנוהל שהיה קיים עד היום צריך להימשך, בפרט ששר האוצר הבטיח לנו זאת.
יעקב ליצמן: פתאום שר האוצר ושר השיכון מבקשים לעשות שינויים אבל מבקשים גם לעשות אפליה ולבטל את הסיוע למי שיש לו ניקוד של 1,400 נקודות אבל להשאיר זאת לנשים חד הוריות.
יעקב ליצמן: זאת אפליה שמבקשים להפלות סקטור מסוים ולהרע את המצב.
יעקב ליצמן: צריך לזכור, שמי שניצל את הטבת הזכאות הוא כבר לא זכאי לשכר דירה, מדובר במי שלא ניצל את תעודת הזכאות ולא רכש דירה, לכן אין סיבה לערוך מבחן הכנסה.
מיכאל נודלמן: מי זכאי ל-1,400 נקודות?
יעקב ליצמן: ישנם קריטריונים לזכאות, זה נמדד על פי מספר האחים והאחיות.
מאיר פרוש: אני רוצה לחדד את דבריו של הרב ליצמן, יש לנו כאן שני דברים, האחד, עניין שכר דירה, שלוש שנים ללא מבחן.
מאיר פרוש: הנושא השני, ניקוד של 1,400 נקודות.
מאיר פרוש: החלטת הממשלה דיברה לשנות את כללי הזכאות להשתתפות המדינה בשכר הדירה אוטומטית ולהגדיל את סף הזכאות להשתתפות בתשלום שכר דירה לזכאים בעלי 1,538 נקודות.
מאיר פרוש: החלטת הממשלה דיברה על שינוי הקריטריונים, אם כך, מדוע לא מכלילים זאת גם על נשים חד הוריות?
מאיר פרוש: השינוי הזה הוא חד צדדי, אם משנים את הקריטריונים, זה צריך לחול על כולם, מדוע להשאיר את הסיוע רק לחד הוריות?
מאיר פרוש: אני שואל אתכם, איך במשרד השיכון ובמשרד האוצר מחליטים שמבטלים רק חלק מהחלטת הממשלה, איך עושים את ההפרדה?
שי יפתח: לגבי ההחלטה לעשות הפרדה בין חד הוריות לכל השאר, זו החלטה של שר השיכון ושר האוצר, אני מבין שזו החלטה שמתבססת על איזה שהיא הבטחה משנה קודמת.
ישראל שוורץ: לא הייתה הבטחה מיוחדת דווקא לחד הוריות.
מאיר פרוש: יש לי את הפרוטוקול עם הבטחתו של שר האוצר מיום 30 בדצמבר 1999: שר האוצר א' שוחט – " אני רוצה לומר, שתתוקן החלטת הממשלה מס' 278 בעניין הנוגע לשכר דירה לזכאים".
ישראל שוורץ: אני אתך בעניין, אני אומר, שאני לא מכיר הבטחה מיוחדת רק לחד הוריות.
יעקב ליצמן: אני יכול להבין שמדובר בהחלטת ממשלה בעניין חד הוריות?
ישראל שוורץ: הייתה החלטת ממשלה שדיברה על ביטול הסיוע האוטומטי בשכר דירה לחד הוריות - - -
יעקב ליצמן: ממתי ההחלטה?
ישראל שוורץ: מחודש ספטמבר שנה זו.
יעקב ליצמן: אני שואל, האם להחזיר את הסיוע בשכר דירה לחד הוריות זו גם החלטת ממשלה?
ישראל שוורץ: זו החלטה של שר האוצר ושר השיכון.
מאיר פרוש: שר האוצר ושר השיכון יכולים לאשר זאת גם בלי החלטת ממשלה, הם עשו זאת גם בשנה שעברה.
מאיר פרוש: בשנה שעברה, ב-1999, הממשלה דנה בנושא הזה באוגוסט והחליטו לבטל זאת כמו השנה, בעקבות לחץ שנוצר, שר האוצר ושר השיכון שינו את ההחלטה.
מאיר פרוש: בסמכותם לשנות נושא של זכאות.
מאיר פרוש: השאלה שלנו היום, איך שר האוצר ושר השיכון מחליטים לעשות הפרדה ואפליה, לגבי חד הוריות מבטלים את החלטת הממשלה מספטמבר, ולגבי אחרים – לא.
שי יפתח: לגבי חד הוריות, אין לי הסבר.
שי יפתח: לגבי השאר, ההיגיון שעומד מאחורי זה, לעניין העלאת הניקוד, אתם יודעים, שאחרי ועדת גדיש יש אינפלציה בניקוד, זכאים שלפני ועדת גדיש היו פחות מ-1,400 נקודות מצאו עצמם פתאום עם יותר מ-1,400 נקודות.
שי יפתח: לכן השינוי הזה היה מתבקש והוא התבקש יחד עם השינויים שנכנסו בחוק הלוואות לדיור.
שי יפתח: מי שקיבל סיוע בשכר דירה לפני ועדת גדיש, הכוונה להמשיך ולתת לו את הסיוע.
שי יפתח: כאשר ועדת גדיש שינתה את הנקודות היא התייחסה לעניין המשכנתאות ובאופן מכוון או למעשה מאילוצים של זמן, לא נגעה בשיטת הסיוע בשכר דירה.
שי יפתח: כאשר היא עשתה שינוי בשיטת הניקוד, הכוונה הייתה רק לגבי משכנתאות.
שי יפתח: נוצרה כאן השפעה שהיא לא הייתה מכוונת ולא רצויה ואף אחד לא ביקש אותה על הסיוע בשכר דירה.
שי יפתח: מה שהשינוי הזה עושה לגבי הניקוד, מחזיר את המצב לקדמותו.
רחמים מלול: ההשפעה הזאת טובה?
שי יפתח: לא, לפי דעתנו ההשפעה הזאת לא נכונה.
שי יפתח: לגבי השינוי השני, זה שינוי מאוד מתבקש, אין שום סיבה, שאדם שיש לו הכנסה קבועה יקבל קצבה או סיוע מהממשלה, לעניין זה סיוע בשכר דירה.
שי יפתח: למה הוא לא צריך לעשות מבחן הכנסות?
שי יפתח: למה המוסד לביטוח לאומי עורך מבחן הכנסה?
שי יפתח: לכל שאר קבוצות הזכאים, למעט עולים, יש מבחן הכנסות, כאשר מגיעים לזוגות הצעירים, למה שלא יהיה מבחן הכנסה?
שי יפתח: אנחנו לא מדברים על מבחן הכנסות נוקשה.
יעקב ליצמן: אתם עושים מבחן הכנסה לכל דבר?
שי יפתח: למעט עולים חדשים.
רחמים מלול: למה עולים חדשים משוחררים ממבחן הכנסה, מה קורה אם יש להם הכנסה גבוהה?
רחמים מלול: למה עולים חדשים – לא, וחייל משוחרר כן?
יעקב ליצמן: גם למתן קצבאות זקנה עושים מבחן הכנסה.
רחמים מלול: מהו מבחן ההכנסה שאתם עושים?
שי יפתח: מבחן ההכנסה לזוגות צעירים אומר, שמספיק שאחד מבני הזוג ממצא כושר השתכרות וההכנסות שלהם נמוכות מרמה מסוימת, הם זכאים לקבל קצבה.
שי יפתח: משפחה בת ארבעה נפשות המשתכרת יותר מ-5,490 שקלים או שלושה נפשות – 4,800 שקלים, לא תקבל סיוע.
שי יפתח: זה מבחן ההכנסה.
יעקב ליצמן: במילים אחרות, לקבור את העניין.
שי יפתח: למה?
שי יפתח: אם אחד מבני הזוג משתכר יותר ממבחן ההכנסה, למה הוא צריך לקבל סיוע?
שי יפתח: בביטוח לאומי לצורך העניין, דורשים ששני בני הזוג ימצו כושר השתכרות.
שי יפתח: כאן אנחנו מדברים על מבחן הכנסה שהוא מקל והוא הולך הרבה קדימה לטובת הזכאים.
שי יפתח: אנחנו לא מדברים על מבחן ההכנסה כמו במוסד לביטוח לאומי, שהוא הרבה יותר נוקשה, ולדעתי הוא הנכון, אני לא מתייחס לעצם השאלה האם זה המבחן הרצוי מבחינת משרד האוצר אבל זו המציאות.
שי יפתח: מדובר במבחן הכנסה מקל ולא במבחן הכנסה מקשה.
שי יפתח: הוא מאפשר גם לסטודנט ואשתו עובדת, או שאשתו סטודנטית והוא עובד, וההכנסות שלהם נמוכות, עדיין להמשיך לקבל את הסיוע בשכר דירה.
יעקב ליצמן: אתה מבין שוועדת הכספים לא מסכימה לדבריך.
יעקב ליצמן: אני אדאג, שזה יובא בתוך הפנייה הבאה של משרד השיכון.
מאיר פרוש: אני מציע שהוועדה תקרא לשר האוצר, לכלול את מבחן ההכנסה לכלל הציבור, זה לא קשור לניקוד, אבל שלא תיעשה אפליה.
איוור קרשנר: מה החיסכון בגין ההחלטה?
שי יפתח: הקיצוץ בגין ההחלטה הוא 40 מיליון שקלים.
יעקב ליצמן: כמו שאומרים, שקצבת זקנה זה 7 מיליארד שקל.
ישראל שוורץ: לא, אכן מדובר ב-40 מיליון שקלים, אבל אנחנו חושבים, שאם כבר מחפשים לייעל את המשק, הדרך הנכונה היא, לא להוציא 40 מיליון שקל החוצה אלא לבחון את כל המערכת.
יעקב ליצמן: כמה כסף נשאר בסעיף המשכנתאות?
שי יפתח: נכון לשנת 2001, בתקציב האשראי נשארו 900 מיליון שקל.
שי יפתח: בתקציב מענקים וסבסוד אין עודף.
יעקב ליצמן: אפשר להשתמש בסעיף הזה.
שי יפתח: אי אפשר להשתמש בזה, זה למעשה לא רלוונטי.
יעקב ליצמן: אני רוצה לספר לכם, שבתקופה שהרב פרוש כיהן במשרד השיכון גילינו, שמשרד הפנים הוציא 200 מיליון שקל מסעיף המשכנתאות לרשויות המקומיות.
רחמים מלול: מדוע הקריטריונים הללו לא חלים גם על עולים חדשים, אם יש ביניהם שמשתכרים כ-20 אלף שקל, מדוע זה לא בוטל לגביהם?
יעקב ליצמן: ואם אם חד הורית משתכרת 20 אלף שקל, למה זה לא נוגע לגביה?
ישראל שוורץ: אנחנו חושבים, שאם רוצים לדון בזה, צריך להקים ועדה שתדון בכל המכלול, כולל השאלות שנשאלות כאן.
רחמים מלול: הרי קמה ועדת גדיש - - -
ישראל שוורץ: ועדת גדיש לא הגיעה לדיון בנושא שכר דירה, אנחנו חושבים שצריך להקים מן ועדת גדיש חדשה, שתבחן את כל האספקטים.
יעקב ליצמן: אני רוצה לסכם את הדיון בנושא.
יעקב ליצמן: ועדת הכספים קוראת למשרד האוצר ומשרד השיכון לבטל את האפליה בין נשים חד הוריות ועולים חדשים לבין זוגות צעירים בעלי ניקוד של 1,400.
יעקב ליצמן: כמו כן, הוועדה קוראת למשרדים הללו לבטל את מבחן ההכנסה ולהמשיך את הסיוע בשכר הדירה כפי שהיה קיים עד היום.
יעקב ליצמן: הוועדה קוראת למשרד השיכון ולמשרד האוצר לבדוק אפשרות להוריד את עניין צפיפות הדיור מ-3 פלוס ל-2 פלוס על מנת להקל על משפחות הנמצאות בצפיפות דיור.
יעקב ליצמן: שינויים בתקציב לשנת 2000 – רוויזיה בענין חברת טאואר סמיקונדקטור
אלי גולדשמידט: רבותיי, אני מחדש את הישיבה, אני מבקש שקט, אני לא אהסס להוציא אנשים שיפריעו, אני רוצה להתחיל ברוויזיה בעניין חברת טאואר סמיקונדקטור, העברה שאושרה אתמול.
שלום שמחון: אני מבקש הצעה לסדר הקשורה בעניין הזה.
שלום שמחון: אתמול התחייב הממונה על התקציבים לחברי הוועדה, שייתן תשובה עד היום בנושא סיוע לייצוא החקלאי.
שלום שמחון: עד עכשיו לא התקבלה תשובתו, החקלאים מצפים לסיוע הזה ואני מבקש, שכל עוד לא ניתנה התשובה - לדחות את הרוויזיה.
אבשלום וילן: דיברתי אתמול עם הממונה על התקציבים באוצר, לא הייתי בארץ כאשר הבקשה נדונה וכיו"ר הלובי החקלאי הייתי מבקש שיביאו בקשה הוגנת.
אבשלום וילן: צריך לאשר את המענק למפעל של חברת "טאואר סמיקונדקטור", אבל אני מבקש מנציג האוצר לקבל - - -
מאיר שטרית: אני מסכים לדבריו של חבר הכנסת שלום שמחון בעניין התמיכה והסיוע למגזר החקלאי, אבל אני מבקש שלא לדחות את הרוויזיה, אין שום קשר בין הדברים.
שלום שמחון: בוודאי שיש קשר.
אלי גולדשמידט: רבותיי, אנחנו מצביעים על הרוויזיה.
שלום שמחון: אני מבקש לדעת מה דעתו של שר האוצר, אולי יש לו תשובה?
אברהם-בייגה שוחט: אני לא מכיר את הנושא ואני צריך לבדוק זאת.
שלום שמחון: מה יש להכיר, זה לא נושא שטעון בדיקה.
אברהם-בייגה שוחט: אני צריך לבדוק במה העניין, שאלתי הבוקר במה מדובר, האם זה נעשה בהסכמה עם משרד החקלאות או שזה לא נעשה בהסכמה עם משרד החקלאות, אני רוצה לראות את הנייר, אני לא אגיב מעבר לזה.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על הרוויזיה, בקשה 378 בעניין חברת "טאואר סמיקונדקטור", מי בעד ירים את ידו.
אלי גולדשמידט: אני מזכיר, מי שבעד הרוויזיה, המשמעות היא, שהוא מתנגד לבקשה.
אלי גולדשמידט: בעד הרוויזיה – 6 נגד – 4 נמנעים – אין הרוויזיה אושרה.
אברהם-בייגה שוחט: אני מציע שתספרו זאת לתושבי מגדל העמק.