GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב ליצמן: יש הסכם בין הממונה לחברת "שמן".
יעקב ליצמן: אני חושב שההסכמה בין הממונה לחברה לא מחייבת אותי.
יעקב ליצמן: אני חושב שטובת המשק להעלות את זה ל-9%.
יוסף יצחק פריצקי: זו זכותך.
יוסף יצחק פריצקי: .
יעקב ליצמן: לא, אבל הוא מאיים.
דוד תדמור: אין פה אף נציג של הרשות המחוקקת שכפוף למשהו מהרשות המבצעת, ובמקרה הזה גם לא להיפך.
יעקב ליצמן: יש לי שיקול דעת להגיד שאני.
יעקב ליצמן: .
דוד תדמור: איש לא חולק על זה.
דוד תדמור: אתה רק צריך להבין מה משמעות הדברים.
דוד תדמור: אתה מסתכל על היטל כשהתעשייה הישראלית עברה רה-ארגון כדי להתמודד עם הורדה צפויה.
יעקב ליצמן: מול זה יש את הפיטורים של העובדים.
דוד תדמור: מול משקל הפיטורים קח יש את המוצר הזה שהוא לא מוצר סופי, הוא חומר גלם.
יוסף יצחק פריצקי: אלי, אני מציע שנעשה הפרדה בין שני נושאים: בין העניין של הורדת ההיטל, ובין עניין הפיטורים.
יוסף יצחק פריצקי: בהנחה שעובדים במפעלי "שמן" לא יעבדו, יפוטרו בגלל ההיטל, מה האלטרנטיבות, אם בכלל?
יוסף יצחק פריצקי: האם יש איזו שהיא קרן?
יוסף יצחק פריצקי: האם יש איזה שהוא מפעל להכשרה מקצועית?
מאיר פרוש: לא שמענו תשובה ברורה מה זה עושה לנושא פיטורי עובדים.
אלי גולדשמידט: זה לא עושה כמעט כלום.
אלי גולדשמידט: את זה שמענו בישיבה הקודמת.
מאיר פרוש: בישיבה הקודמת כולנו שוכנענו שאם זה יעלה את המחיר הצרכנים יסבלו.
אמנון כהן: עשיתם הסכם עם מפעל אחד.
אמנון כהן: מה קורה עם המפעלים האחרים?
דוד תדמור: הם לא קשורים למכתב הזה.
אבשלום וילן: לא מדובר פה על 10 עובדים לכל כיוון, מדובר על תהליך גלובאלי במשק ישראלי שיש לו תוצאות קשות בתחום אחר.
אבשלום וילן: בזה יש לטפל ולהתמקד.
אבשלום וילן: אין חילוקי דיעות על חשיפת המשק, על יצירת כלכלה יותר נורמאלית.
אלי גולדשמידט: אני מסכים עם יעקב ליצמן שאמר שכל מה שנאמר פה לא מחייב את חברי ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: עם זאת כשאומרים לממונה: בוא תתן לנו להתמזג ואנחנו מתחייבים לא לפעול נגד הורדת ההיטל, ואחרי זה פועלים עם כל הכוח ומגייסים חברי כנסת לטובת העניין, זה לא דבר שנראה לי ראוי.
אלי גולדשמידט: אני מוכן להגיע לפשרה למרות הדברים האלה.
אלי גולדשמידט: אם לא תסכימו, אנחנו נצביע על שתי הצעות:
אלי גולדשמידט: הצעת התמ"ס וההצעה להשאיר את זה כפי שזה היום.
אמנון כהן: אני חושב שאולי כדאי כדי שהם שיתרגלו למצב להוריד בעוד חצי שנה אחוז אחד ואחר כך חצי אחוז נוסף אחרי שנה.
צביה דורי: מה שאנחנו מציעים זה 3% על שמנים ו3% על כוספאות.
אלי גולדשמידט: כמה זה היום?
צביה דורי: היום על שמנים זה 7% ועל כוספאות 6%.
צביה דורי: אין אפשרות לתת היטל שונה לחברת "שמן" והיטל שונה לחברות השמנים האחרות.
צביה דורי: הבדיקה של רואה החשבון התייחסה רק לחברה היעילה ביותר, מתוך הנחה שחברה שלא השקיעה ולא התייעלה אין מה לבדוק אותה.
אלי גולדשמידט: אם נגיע לאיזו שהיא הסכמה.
צביה דורי: המנכ"ל לא מסכים לפשרה.
יוסף יצחק פריצקי: למה הוא לא מוכן?
צביה דורי: אנחנו, לפי דרישת הוועדה, לקחנו רואה חשבון שיבדוק את המצב היום.
צביה דורי: לפי המצב היום המכירות גדלו, אין פיטורי עובדים.
אלי גולדשמידט: אני מעריך שאם יהיה קונצנזוס בוועדה סביב הצעת פשרה, אני אוכל לשכנע את ראובן חורש להסכים לדבר הזה.
אלי גולדשמידט: ככה אני מעריך.
אלי גולדשמידט: הוא יכול כמובן למשוך את זה ואז זה יהיה 0.
אלי גולדשמידט: אתם מסכימים להוריד לגבי השמן מ7% ל-5% ולגבי הכוספאות מ6% ל-4%, במקום ההצעה של התמ"ס להוריד את זה ל-3%?
יצחק וקנין: אני מציע להוריד ל-5.5%.
שאול יהלום: למה שנוריד?
אנה שניידר: כרגע אין צו.
אנה שניידר: הצו שאתם דנים בו פג תוקפו.
אנה שניידר: זה צו שצריך להיות מונח על שולחן הכנסת ולהכנס לתוקף.
אנה שניידר: אם הם יבואו עם צו חדש שיהיה ברוח מה שתחליטו כאן, אפשר יהיה לקיים דיון נוסף.
צבי הנדל: אנחנו לא מאשרים את זה.
צבי הנדל: אני מציע שנבקש מנציגי התמ"ס להביא לנו מחדש הצעה על הורדה ל-5.5%.
שלום שמחון: אני מציע שנוריד עכשיו באחוז אחד, ובעוד חצי שנה נוריד בחצי אחוז נוסף.
יוסף יצחק פריצקי: יש אנשים שאומרים להשאיר את ההיטל, ויש אנשים שאומרים שכדאי לעשות פשרה בעניין.
יוסף יצחק פריצקי: לעשות באמצע זה לא לכבודה של הוועדה הזאת.
יצחק וקנין: אני מציע שנוריד אחוז אחד עד 30 ביוני, וב-1 ביולי נוריד עוד אחוז.
צבי הנדל: אני לא מסכים.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על דחיית ההצעה של התמ"ס, כאשר אנחנו מתנים את זה בכך שמשרד התמ"ס יסכים להצעת הפשרה.
אלי גולדשמידט: אם הוא מסכים אז זאת תהיה ההצעה.
אנה שניידר: אתם לא מצביעים על דחייה, כי היום אין לכם צו.
אלי גולדשמידט: אני מציע שנצביע עכשיו על כך שאנחנו מורידים את ההיטלים על פי הצעת וקנין.
אלי גולדשמידט: אם משרד התמ"ס יביא הצעה שהפירוט שלה יהיה כמו הצעת וקנין, היא תוכל להיות מונחת על שולחן הכנסת כי כבר אישרנו אותה.
אלי גולדשמידט: מי בעד הצעתי?
יצחק וקנין: אלי, אני מציע 5.5%.
אלי גולדשמידט: 5.5% ו-4.5%?
אלי גולדשמידט: אם תביאו הצעה שלפיה מ-1 בינואר 2001 ההיטל על שמן ירד מ7% ל5.5% וההיטל על הכוספאות ירד מ6% ל-4.5%, אתם יכולים לראות את העניין כאילו הוצבע ואושר בוועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 8 נגד – 1 אושר
שלום שמחון: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.
שלום שמחון: יש העברה תקציבית מס' 501-502 שעוכבה על ידי חבר הכנסת יצחק כהן.
שלום שמחון: הוא הודיע לנו על ביטול העיכוב.
שלום שמחון: ההעברה היא בנושא משרד הבריאות, עודפי תקציב.
שלום שמחון: נציגת משרד הבריאות כאן.
שלום שמחון: אנחנו יכולים לאשר את הבקשה?
יעקב ליצמן: האם העברתם לחבר הכנסת יצחק כהן את החומר?
אירנה דביר: העברנו לו את כל החומר, שוחחנו איתו אתמול בלילה.
אירנה דביר: הוא קיבל את עמדתנו בעניין והוא הסיר את התנגדותו.
שלום שמחון: מי בעד העברה תקציבית 501-502?
שלום שמחון: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין העברה תקציבית 501-502 אושרה.
שלום שמחון: תודה, ההעברה מאושרת.
אירנה דביר: סליחה, שאלה אם יש פניה נוספת של משרד הבריאות.
שלום שמחון: גם אם יש, אני לא יכול כרגע לעשות דבר.
שלום שמחון: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 124) (לאחר קבלת הסתייגויות במליאה)
שלום שמחון: אנחנו עוברים לנושא שעל סדר היום – לחוק שנמשך חזרה לוועדה לדיון.
צבי הנדל: בדף שחולק לנו...
יונתן קפלן: שאלת אז לגבי אור יהודה.
צבי הנדל: יש כאן פירוט.
צבי הנדל: לי נאמר שהסעיף הזה של מתן שירותים מוניציפליים ליישובים באיזור יהודה, שומרון ובאיזור רמת הגולן, יימחק מ-1 בינואר 2001.
יונתן קפלן: זו רשימה של כל המטרות שקיימות היום.
אנה שניידר: תרשה לי לעשות סדר מבחינה משפטית ואז נציב מס הכנסה יסביר.
אנה שניידר: יש סעיף 9(2) בפקודת מס הכנסה שמדבר למעשה על פטור ממס למוסד ציבורי על הכנסות שלו, ויש הגדרה של מוסד ציבורי.
אנה שניידר: ההגדרה של מוסד ציבורי אומרת שזה "חבר בני אדם"- לא חשוב מספר החברים שלו – "שפועל למטרה ציבורית", ואז יש הגדרה של מטרה ציבורית וההגדרה אומרת כך: "מטרה שעניינה דת, תרבות, חינוך, מדע, בריאות, סעד או ספורט וכן מטרה אחרת שאושרה על ידי שר האוצר כמטרה ציבורית", קרי כל הדברים שפורטו כאן במסמך אלה אישורים של שר האוצר שאינם חלק מהחוק במובן זה שזאת החלטה של שר האוצר.
אנה שניידר: נניח שאתם אומרים שמ-1 בינואר ההחלטה של שר האוצר לא תקפה לגבי משהו, אפשר לשנות את זה על ידי שכנוע של שר האוצר לשנות את החלטתו.
אנה שניידר: מה שאתם עשיתם בהסתייגות שלכם, אתם הרחבתם את המטרה הציבורית בחוק, כלומר ביקשתם – ואני עשיתי את מה שביקשתם – שנוסיף להגדרה של מטרה ציבורית בסעיף 9(2) את ההתיישבות, לרבות מתן שירותים מוניציפליים ליישובים באיזור יהודה, שומרון, רמת הגולן, גליל, נגב ובירושלים.
אנה שניידר: אני כבר לא מדברת על כך שיש כאן אולי בעיה של פגיעה בשוויון.
אנה שניידר: מחר יגידו: למה לא ברעננה?
אבשלום וילן: למה לא בנגבה?
אנה שניידר: ולמה לא בנגבה?
אנה שניידר: מה שעשיתם, תיקנתם את החוק .
צבי הנדל: הסברת לאט – הבנתי.
צבי הנדל: עכשיו אני חוזר לעניין.
צבי הנדל: אני תיקנתי את החוק כי אני הבנתי שאני לא אצליח להגיע להבנה עם שר האוצר, או חששתי.
צבי הנדל: אין לי שום בעיה לוותר על החוק.
צבי הנדל: אני רוצה רק דבר אחד, לא רוצה את התוספות ולא רוצה כלום.
צבי הנדל: אני רוצה ששר האוצר יתחייב בפני הוועדה שהוא לא מוחק את הסעיף הזה שהוא בסמכותו להוסיף או להוריד אותו בתחילת השנה.
צבי הנדל: אם הוא מתחייב – לי אין שום הסתייגויות.
אבשלום וילן: אתה מוכן לחזור מה כוונתך?
יונתן קפלן: ששר האוצר מתחייב לא להוריד את זה מ- 2001.
צבי הנדל: הוא מהמטרות מוריד את יהודה ושומרון.
שלום שמחון: הבנתי, להוציא הדבר הזה.
שלום שמחון: נניח ששר האוצר יגיע תיכף ויגיד שהוא מסכים.
צבי הנדל: אם הוא יגיד שכן, אני רושם בהסתייגויות שוויתרתי על הכל.
שלום שמחון: חבר הכנסת ליצמן, אתה גם מוותר על ההסתייגויות שלך?
יעקב ליצמן: כפי שצבי הנדל אומר.
אבשלום וילן: חבר הכנסת הנדל, אם אתה מוריד את ההסתייגות שלך, מה שר האוצר צריך להסכים?
יונתן קפלן: יש שורה של מטרות חלוטות, כמו חינוך, רווחה, בריאות – כמטרה מוכרת.
יונתן קפלן: יש מטרות ששר האוצר יכול להוסיף אותן, אבל באישור הוועדה – מטרה שאושרה על ידי שר האוצר כמטרה ציבורית.
יונתן קפלן: הוא מבקש התחייבות.
יונתן קפלן: הוא הוסיף שם ירושלים, נגב וכו'.
יונתן קפלן: שירותים מוניציפליים ביהודה, שומרון ועזה – שר האוצר כבר בעבר קבע את זה כמטרה ציבורית והוא רוצה שבייגה יתן כאן הצהרה שהוא לא הולך למשוך זאת ב- 2001.
צבי הנדל: זה בסמכותו.
אבשלום וילן: זה לא בחוק הזה.
צבי הנדל: בחוק הזה.
צבי הנדל: מאחר שחששתי שהוא הולך להוריד זאת מה-1 בינואר, ביקשתי להכניס את זה לגוף החוק.
צבי הנדל: אם הוא יגיד לי שהוא לא מושך את זה, אין בכך צורך.
שלום שמחון: אנה, אם עכשיו תהיה כאן הסכמה – נניח ששר האוצר יקבל את מה שהוא אומר.
אנה שניידר: אני מעלה מחדש, בלי שום הסתייגות כי ההסתייגויות האחרות, כבר הוצבע עליהן.
יעקב ליצמן: לאחר שהצביעו, לא צריך להוריד את זה בוועדה?
אנה שניידר: זה חזר עכשיו לוועדה.
אנה שניידר: עכשיו אנחנו מעלים את זה בלי ההסתייגות.
אנה שניידר: שר האוצר בייגה שוחט נכנס לישיבה.
צבי הנדל: בחוק הזה של סעיף 46 פטור ממס מוגדר מהן המטרות – מטרות של דת, חינוך וכו'.
צבי הנדל: בהמשך כתוב: ושר האוצר יכול להוסיף מטרות נוספות.
צבי הנדל: במסגרת המטרות הנוספות שר האוצר הוסיף בזמנו עידוד חיסכון לחינוך ונקודות נוספות.
צבי הנדל: אחת הנקודות שהוספו בזמנו זה מתן שירותים מוניציפליים ביישובים באיזור יהודה, באיזור שומרון ובאיזור רמת הגולן – אני אפילו לא כלול בפנים.
צבי הנדל: מאחר שאמרו לי שב-1 בינואר עומדים להוריד את הסעיף הזה – וזה בכלל לא בא לאף מקום כי שר האוצר רשאי להוסיף אותו ורשאי גם להוריד אותו – לכן ביקשתי את ההסתייגות לגוף החוק כאילו להוציא זאת ממך ושזה יהיה בחוק כך שזה מחוייב.
צבי הנדל: הוספתי על כך את הגליל, את הנגב, את ירושלים ואת גוש קטיף.
צבי הנדל: עכשיו אני אומר: אני לא רוצה הסתייגות ולא רוצה להוסיף דבר.
צבי הנדל: אם אני אדע ששר האוצר אומר: מה שהיום נמצא כאן, אני לא אוציא אותו כי זה בסמכותי - וזה יירשם כאן בוועדה - אני לא רוצה הסתייגות ולא רוצה דבר.
אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש כמה דקות התייעצות עם נציב מס הכנסה.
אבשלום וילן: לוועדה אין SAY כאן?
שלום שמחון: עלתה כאן כרגע הצעה על השולחן, שההסתייגות של חבר הכנסת בני אלון תימשך החוצה, כשחבר הכנסת ליצמן כבר הודיע שהוא מושך אותה, ושתהיה הצהרה שלך שלא יהיה שינוי ברשימה שהוקראה כאן על ידי צבי הנדל בשנת 2001.
אברהם-בייגה שוחט: כל זמן שאני שר אוצר.
צבי הנדל: אנחנו פועלים לכך שתישאר.
אברהם-בייגה שוחט: צבי, אני אומר כך – בפקודת המס בעניין הזה כתוב המשפט הבא, שמתייחס למה שאתה אומר: "מתן שירותים מוניציפליים ליישובים באיזור יהודה, באיזור שומרון ובאיזור רמת הגולן".
אברהם-בייגה שוחט: זה במסגרת קביעת המטרה הציבורית.
יונתן קפלן: של סמכות שר האוצר.
אברהם-בייגה שוחט: של החלטות שלי.
אברהם-בייגה שוחט: אני מודיע כאן – מכיוון שזה כיום, אין לי שום כוונה לשנות את זה במהלך שנת 2001.
דוברת: צריך להצביע.
אבשלום וילן: אנחנו חושבים שנעשה כאן תרגיל מסריח.
משה רז: אני עכשיו רוצה להגיש הסתייגות.
משה רז: אם יש ביהודה, שומרון ועזה, אז שיהיה גם בנגב.
אבשלום וילן: לצערי, זה תרגיל מסריח.
דובר: אבו, אבל זה קיים.
שלום שמחון: אנה, שאלה לעניין הפרוצדורלי – אם הוא משך את ההסתייגות שלו כרגע, לא צריך להצביע על כך, נכון?
אנה שניידר: אני רוצה להסביר את הפרוצדורה.
אנה שניידר: מה שקרה, אני ביקשתי את הפרוטוקול כדי להיות בטוחה מה קורה כאן.
אנה שניידר: יש לנו בתקנון סעיף 127 שמאפשר למשוך הצעת חוק לוועדה לדיון מחודש, אבל כתוב שם בכל שלב של הדיון בקריאה השניה.
אנה שניידר: כאן נעשתה טעות בעצם וניסו למשוך את זה לאחר שהיתה כבר הצבעה על הקריאה השניה.
אנה שניידר: ואז בעצם נכנס לתוקף סעיף 130(א) לתקנון שאומר: "נתקבלה הסתייגות בקריאה שניה, תתקיים הקריאה השלישית בשבוע שלאחר השבוע שבו הסתיימה הקריאה השניה, והוועדה רשאית לפני הקריאה השלישית להביא בהצעת החוק את שינויי הנוסח המחוייבים בעקבות ההסתייגות או הגרסה שנתקבלה".
צבי הנדל: בקיצור, צריך להצביע.
אנה שניידר: כאן בפרוטוקול כתוב, ואני מצטטת מפיו של יושב-ראש הכנסת: "נראה מה יקרה בוועדה.
אנה שניידר: כאשר היא לא חזרה" – זה כנראה הממשלה – "על מנת שלא תהיה חרב חדה מונחת על צווארו של שר האוצר, יכול שיחול 132(א), כלומר שהממשלה תוכל למשוך במידה וההצבעה שתיערך על הצעת החוק הזאת לא תהיה לשביעות רצונה של הממשלה".
שלום שמחון: אני מצביע עכשיו על הצעת החוק, בלי ההסתייגות של חברי הכנסת ליצמן ושל אלון.
אבשלום וילן: אנחנו מציעים הצעה נגדית – להישאר בהסתייגות של חבר הכנסת הנדל מהמליאה.
אבשלום וילן: אנחנו מציעים לקבל את ההסתייגות של חבר הכנסת הנדל.
אנה שניידר: אני אעלה את זה עכשיו בחזרה מכח 130(א).
אנה שניידר: יצטרכו לבקש לדעתי בקשה מיוחדת להצביע על כך לפני תום שבוע, כי אין לנו יותר כנסת עד כמה שאני מבינה.
דובר: יש ביום רביעי הבא.
אנה שניידר: אם כך אז יצביעו בשבוע הבא.
אנה שניידר: תהיה בקשה מיוחדת של ועדת הכנסת.
שלום שמחון: בסדר, מקובל.
אברהם-בייגה שוחט: הוועדה פונה.
משה רז: ויש תקנות.
יונתן קפלן: לא, ויש מטרות שקובע שר אוצר.
יונתן קפלן: מה שחברי כנסת הנדל ואלון ביקשו זה להפוך את המטרה הזו יחד עם הנגב, ירושלים וכו' – להפוך אותה למטרה חלוטה בחוק.
יונתן קפלן: שר אוצר – זה תלוי איזה שר אוצר – הוא יכול מדי שנה בשנה להחליט אם הוא מושך או לא מושך.
יונתן קפלן: בדרך כלל לא משכו תקנות, השאירו אותן באופן קבוע.
יונתן קפלן: מה ששר האוצר עכשיו הצהיר זה שהוא משאיר את התקנה הזו בתוקף גם לשנת 2001.
אבשלום וילן: כל עוד הוא שר אוצר.
יונתן קפלן: אם אתה עכשיו לוקח את ההצעה של חבר כנסת הנדל ואתה הופך את זה לחוק שלא בסמכות שר אוצר לשנות או לא לשנות – את הכל ביחד...
אבשלום וילן: אתה מקבל את זה FOR GOOD.
שלום שמחון: אני רוצה להצביע על הסרת ההסתייגות של חבר הכנסת ליצמן.
יעקב ליצמן: למה הסרה?
יעקב ליצמן: אתה צריך לפי נוסח ....
משה גפני: לא, הוא חייב להצביע.
שלום שמחון: אני רוצה להצביע על נוסח החוק הנקי, ללא הסתייגויות.
צבי הנדל: לפי הצעת האוצר.
שלום שמחון: על פי הצעת האוצר.
שלום שמחון: בעד – 4 נגד – 2 נמנעים – אין נוסח החוק, ללא הסתייגויות, אושר.
שלום שמחון: אתם לא צריכים להתנגד.
משה רז: ודאי שאנחנו צריכים להתנגד.
משה רז: לפחות יש גם את הגליל ואת הנגב.
שלום שמחון: אושר.
שלום שמחון: אנחנו מעבירים את זה לקריאה שלישית, ללא הסתייגויות.
אברהם-בייגה שוחט: שלום, תודה רבה.
שלום שמחון: תודה רבה, הישיבה נעולה.
אלי גולדשמידט: מדובר על העברה לועדת הכספים של הכנסת, על פי סעיף 127 לתקנון הכנסת.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על ביטול ההסתייגות של חבר הכנסת יוסף פריצקי, על פי בקשתו והסכמתו.
אלי גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו.
שלום שמחון: 1.
שלום שמחון: שינויים בתקציב לשנת 2000
עמית לנג: מרכיבי ביטחון מצילי חיים כוללים בין היתר מיגון אוטובוסים, מיגון אמבולנסים, רכבי ביטחון וכולי.
שלום שמחון: בקשה מספר 462 – אושרה.
נטשה כשר: מדובר כאן בהעברה פנימית של 406 מיליון שקלים.
יצחק כהן: תחזרי עם תשובה ונדון בזה.
שלום שמחון: 2.
שלום שמחון: המצב הכלכלי של החקלאות
יוסף ישי: אני אנסה להציג את מצב החקלאות ואת הנושאים והבעיות החשובות שהחקלאות אמורה להתמודד אתם.
יוסף ישי: מאחר ולא אוכל להקרין את השקפים שהכנו, לא תהיה ברירה אלא לקיים דיון שטחי יותר ממה שהתכוונתי לקיים כי התכוונתי לקיים דיון הרבה יותר מעמיק.
יוסף ישי: בגדול בשנים האחרונות החקלאות שינתה פניה והסיבות לכך הן רבות – ביטול התכנון, הקטנת התמיכה הממשלתית, החשיפה ליבוא, פתיחת המערכת בינינו לבין הרשות הפלשתינאית.
יוסף ישי: כל אלה יצרו מערכת של תחרות והצורך בעמידה בתחרות ואז החקלאות נאלצה, ברצונה או שלא ברצונה, להיכנס למערכת התייעלות מסיבית שהתגברנו עליה בדרך של הפנמה של יתרונות לגודל.
יוסף ישי: מה שקורה הוא שנוצר איזשהו דילול במסגרת החקלאים והחקלאים שנותרו אלה החקלאים הגדולים, החקלאים עתירי ידע ועתירי הון, חקלאים שמסוגלים לא רק להתמודד בתחרות הפנימית בינם לבין חקלאים אחרים בארץ אלא מסוגלים להתמודד גם בין המתחרים שלהם בעולם.
יוסף ישי: רוב האוכלוסייה שנותרה בכפר, גם בקיבוץ וגם במושב, כבר לא עוסקת בחקלאות.
יוסף ישי: המיעוט שבתוכה, בין 15 ל20- אחוזים, ממשיך לעסוק בחקלאות כאשר המעבר הוא למשקים גדולים, משקים מתמחים, טכנולוגיה גדולה יותר, וכל שנה ושנה צריכים להגדיל את הנפח כדי לשרוד באותה רמה של עודף משקי.
יוסף ישי: לא כך הדבר בפריפריה.
יוסף ישי: כשאני מדבר על הפריפריה אני מדבר על הבקעה, על הערבה, רמת נגב, אשכול, גליל, גולן, שם אין אלטרנטיבה ושם מרבית האוכלוסייה ממשיכה לעסוק בחקלאות גם אם בחלק מהמקרים, ולפחות הדבר הזה קיים בגליל, לא ניתן היה להגיע להפנמה של יתרונות לגודל מאחר שכולם עוסקים בחקלאות, ואם כולם עוסקים בחקלאות, אז בניגוד לאזורים אחרים שלוקחים את אמצעי הייצור של האגודה וצורכים אותם על-ידי מספר מצומצם של משתמשים שמפעילים, בישובים באזורי הפריפריה מרבית החיים באזור עוסקים בחקלאות ואין להם ברירה אלא להסתפק באותם גורמי ייצור שהיו קיימים כאשר זה מתחלק בין כולם.
יוסף ישי: מכסות ואמצעי ייצור וגורמי ייצור שעומדים לרשות הפרט או לרשות היחידה הם הרבה יותר קטנים, אבל מאחר שאין אלטרנטיבות זהו המצב ולכן מרבית האוכלוסייה בפריפריה ממשיכה לעסוק בחקלאות.
יוסף ישי: אני אמנה את הנושאים והבעיות העיקריות העומדים בפני החקלאות ולאחר מכן ארחיב אותם: משבר המים.
יוסף ישי: שחיקת המטבע האירופאי.
יוסף ישי: שימור ופיתוח אזורי הפריפריה.
יוסף ישי: שימור ופיתוח החקלאות בשטחים פתוחים.
יוסף ישי: עבודה ועובדים בחקלאות.
יוסף ישי: פרנסה ועיסוקים חלופיים במרחב הכפרי.
יוסף ישי: יש נושאים נוספים שאני אקרא להם משניים לצורך העניין שאנחנו עוסקים בהם, כאשר חלקם ייחודיים לשנה זו וזה כל מה שקשור לשנת השמיטה שקיימת השנה וזה דורש מאתנו פעילות חריגה, גם מבחינת אספקת תוצרת לצרכנים שומרי שביעית וגם טיפול בחקלאים שומרי שביעית.
יוסף ישי: יש לנו פרוייקט מיוחד של טיפול בישובי קו עימות, ואני מצטער שאין לנו אפשרות להקרין את השקפים כי היינו מציגים לכם את כל תוכניות העבודה.
יוסף ישי: כתוצאה מהנימוקים שמניתי קודם אנחנו צריכים לבצע רפורמות בענפים כדי להכשיר אותם להפנמת יתרונות לגודל להתמודד טוב יותר בתחרות.
יוסף ישי: ויש נושאים נוספים שרצים כל הזמן אבל הם תמיד מעיקים וזה כל מה שקשור בפיתוח ההדרכה והמחקר ופיתוח.
יוסף ישי: אני ארחיב בנושאים העיקריים.
יוסף ישי: משבר המים.
יוסף ישי: בתוכנית רב-שנתית של משרד החקלאות, התוכנית הייתה או הכוונה הייתה או התחזית הייתה שבעוד עשר שנים, עשר-עשרים, כמות המים שתעמוד לרשות החקלאות מכמות המים השפירים תהיה על חצי מיליארד קוב.
יוסף ישי: זה היה מתוך כוונה שבאותה תקופה החקלאות תתייעל ותדע איך להשתמש בפחות מים ולהשיג את אותם המותרות, גם המחקר יתייעל ויוכל לתת יותר תשובות למחסור במים, וגם כל ההשקעות בנושא של תפיסת מי קולחין והגדלת יבול המים במים אחרים יבשילו.
יוסף ישי: הקומבינציה של שלושת המרכיבים האלה תאפשר שהחקלאות תוכל להתמודד בעוד עשר שנים עם כמות מים שהיא מחצית המכסה שעמדה לרשותה עד היום.
יוסף ישי: בפועל, בשל משבר המים, היום כמות המים שעומדת לרשות החקלאות היא בדיוק כמות המים שהייתה מתוכננת להיות בעוד עשר שנים כאשר ההשקעות עוד לא הבשילו, המחקר עוד לא הבשיל והחקלאות עדיין לא ערוכה לכך.
יוסף ישי: לכן אנחנו נאלצים כבר השנה להסתפק בחצי מיליארד קוב מים לחקלאות ואני כל הזמן מדבר על מים שפירים.
יוסף ישי: אמרתי שמרבית ההשקעות בקולחין נמצאים בעשייה אבל עדיין לא הבשילו.
יוסף ישי: בשנתיים האחרונות, בשנת 1999 ובשנת 2000, הקיצוץ היה ארבעים אחוז.
יוסף ישי: בשנת 1999 להערכתי הקיצוץ בפועל לא התבצע, כאשר הקיצוץ בשנת 2000 להערכתי כן מתבצע.
יוסף ישי: הפעלנו כאן פעולות מאוד קשוחות ונחרצות לגרום לכך שהחקלאים יעמדו בקיצוץ המים ואנחנו מעריכים שהקיצוץ בשנת 2000 אכן מתבצע.
יוסף ישי: עוד אין לנו דוחות סופיים, אבל מדוחות משניים שקיבלנו אנחנו רואים שהמערכת עומדת בזה.
יוסף ישי: הקיצוץ הריאלי בשימוש בחקלאות בשנת 2000 הוא 160 מיליון קוב.
יוסף ישי: כדי לעמוד בתוכנית הקיצוץ של חמישים אחוז בשנת 2001, החקלאות נדרשת לבצע קיצוץ נוסף של עוד מאה מיליון קוב.
יוסף ישי: זאת אומרת, 260 מיליון קוב מהשימוש לעומת 160 מיליון קוב שהיו בשנה שעברה.
יוסף ישי: זאת אומרת, גידול בקיצוץ בשנה הבאה של 62 אחוזים בהשוואה לשנה הנוכחית וזה כבר קיצוץ רציני ומשמעותי במיוחד כשמדובר כאן בקיצוץ מתמשך בשנה השלישית.
יוסף ישי: מודל הקיצוץ.
יוסף ישי: אנחנו צריכים לעשות את הכל כדי מצד אחד לעמוד בקיצוץ, ומצד שני להקטין את הנזק.
יוסף ישי: לכן אנחנו לא הולכים על קיצוץ פלט של חמישים אחוז לכל הענפים אלא הקיצוץ הוא דיפרנציאלי כאשר הקיצוץ הוא גבוה יותר בשטחים הפתוחים האקסטנסיביים יותר והוא נמוך יותר בגידולים האינטנסיביים.
יוסף ישי: שיעור הקיצוץ השנה יהיה לא פחות מ25- אחוז כרצפה ולא יותר משמונים אחוז כתקרה, כאשר הקיצוץ בפועל יהיה לגבי כל חקלאי וכל מגדל בהתאם לסוגי הגידולים שעומדים לרשותו.
יוסף ישי: רק כדי לסבר את האוזן, למשל הקיצוץ בשטחים הפתוחים בגד"ש יעמוד על כמאה אחוזים, הקיצוץ בירקות בשטחים פתוחים יעמוד על כשבעים אחוזים והקיצוץ בשטחים האינטנסיביים יותר, בחממות, יעמוד על שלושים אחוזים.
יוסף ישי: המשמעות היא שחקלאים שביצעו השקעות אינטנסיביות מאוד בעלויות אדירות, עם החזרי הון גבוהים ביותר, גם בגידולים האלה יצטרכו לבצע השנה קיצוץ של לפחות שלושים אחוזים.
יוסף ישי: מה הן השלכות והשפעות הקיצוץ.
יוסף ישי: ערך התפוקה החקלאי ירד בשני מיליארד שקלים.
יוסף ישי: סך הכל ערך התפוקה החקלאי הוא כ13- מיליארד שקלים.
יוסף ישי: כתוצאה מקיצוץ במים התפוקה החקלאית תרד בשני מיליארד שקלים ואנחנו מעריכים שכ4,000-3,800- חקלאים שעסקו כחקלאים עצמאים עד היום בחקלאות ייפלטו מהמערכת כתוצאה מהקיצוץ.
יוסף ישי: אנחנו מעריכים שכ12- אלף עובדים שכירים, חלקם ישראלים וחלקם פלשתינאים, ייפלטו מהמערכת.
יוסף ישי: אנחנו מעריכים שכ500- אלף דונם לא יעובדו, מתוכם כמאה אלף דונם מטעים.
יוסף ישי: אם אני מדבר על המכפיל, אנחנו יודעים שיש מכפיל וכל ירידה ישירה בתפוקה של החקלאות יש לה מכפיל של משהו כמו שתיים, זאת אומרת שהקטנת התפוקה הלאומית כתוצאה מקיצוץ המים תקטן בארבעה מיליארד שקלים.
יוסף ישי: הנזק הישיר לחקלאות כתוצאה מהקיצוץ הוא כ400- מיליון שקלים.
יוסף ישי: כל הגורמים האלה מביאים אותנו לעשות פעולות שונות ומשונות כדי להתמודד עם הקיצוץ ולשרוד.
יוסף ישי: במסגרת הפעולות שאנחנו עושים יש לנו את הקיצוץ הדיפרנציאלי שאני קורא לו הקיצוץ האדמיניסטרטיבי הדיפרנציאלי.
יוסף ישי: זאת אומרת שכל חקלאי יקבל מאתנו הודעה שאומרת לו מהי כמות המים שתעמוד לרשותו בשנה הבאה על-בסיס הגידולים שהוא מבצע.
יוסף ישי: בנוסף לכך אנחנו נמצאים בדיונים והיום אנחנו יושבים עם האוצר בשתי ישיבות ומנסים לשכנע אותו ללכת על מודל של קיצוץ מרצון מתוך ידיעה וכוונה שכל מה שנצליח לבצע מרצון זה יקטין את הצורך בקיצוץ האדמיניסטרטיבי.
יוסף ישי: אנחנו יודעים שכל קיצוץ אדמיניסטרטיבי הוא תמיד פוגע בשוליים והוא פחות טוב מאשר קיצוץ מרצון.
יוסף ישי: אנחנו נציע מסלול שכל חקלאי שיסכים לבצע קיצוץ מרצון ייכנס למין מסלול ירוק של פיצוי קל, ברור וידוע, וזאת כדי לגרום לכך שחלק מסוים מהקיצוץ ייעשה מרצון ולא על-בסיס קיצוץ אדמיניסטרטיבי.
יוסף ישי: בנוסף אנחנו רוצים לייעד מקורות משלושה מרכיבים.
יוסף ישי: ועדת הכספים קיבלה בשבוע שעבר החלטה לייעד דקורות מייקור המים להשקעות במערכות המים, שזה המקור הראשון.
יוסף ישי: אנחנו רוצים במסגרת השיחות עם האוצר לייעד חלק מתקציב הפיצוי, במקום לשלם אותו כפיצוי בעין, לטובת ביצוע השקעות במשק המים.
יוסף ישי: נוסיף לזה גם מקורות מינהלת ההשקעות כאשר אנחנו רוצים לאגום תקציב גדול לכל מה שקשור במחזור חסכון במים ואנחנו מובילים השנה תוכנית שנועדה לעודד עקירות של מטעים שמבוססים על מים שפירים כאשר בדרך כלל נעודד את זה במטעים שהם שוליים מבחינת יבול וזנים וזה מתוך כוונה שאם נעודד עקירה עכשיו נחסוך מים שפירים באופן מיידי.
יוסף ישי: במילא יש לנו שנת שמיטה ולכן לא ניתן לטעת השנה והנטיעה תידחה.
יוסף ישי: בשיטה הזאת קורה שאנחנו בטווח הקצר נחסוך את המים השפירים באמצעות תוכנית העקירה, ובהמשך נעודד את הנטיעה מחדש או נטיעה של מטעים אחרים כאשר הם יותאמו מראש לקולחין, הם לא יחזרו לצריכת מים שפירים, ונעודד לכיוון של מטעים וזנים טובים יותר עם תכונות שמתאימות למי קולחין, עם עידוד ותמיכה לכיוון של מטעים חוסכי מים.
יוסף ישי: אנחנו גם רוצים להשקיע בפרוייקטים של שדרוג איכות המים.
יוסף ישי: יש חוות דעת מקצועיות שאומרות שיש סיכון גם לקרקע וגם לגידולים לגבי שימוש במי קולחין ברמתם הנוכחית ואנחנו רוצים לעודד שדרוג איכות המים הן במקור והן בסוף הקו למשתמש.
יוסף ישי: בדרך הזו נגדיל את מספר הענפים שיוכלו להשתמש במי קולחין כאשר ברור לנו שכמות המים השפירים שתעמוד לרשות החקלאות היא סביב כמות מנת הברזל שאמרתי, חצי מיליארד קוב.
יוסף ישי: לכן אנחנו רוצים לייעד את שלושת המקורות האלה לפרוייקט העקירות שאמרתי, לפרוייקטים של מחזור מים כאשר הכוונה היא שתפיסת כל המים אחרי שהשתמשנו בהם בסבב הראשון בחקלאות, טיפול בהם ושימוש בהם כשימוש חוזר בחקלאות.
יוסף ישי: אנחנו צריכים גם להשקיע סכומים אדירים כי עצם העובדה שניכנס לישובים יותר ויותר עם מי קולחין, גם אם הם מטוהרים, זה אומר שנצטרך להקים רשתות כפולות בכל הישובים, גם במושבים וגם בקיבוצים, כאשר הרשת הנוכחית תשמש למים השפירים, גם לצריכה הביתית, גם למשק החי וגם לגידולים שעדיין ניתן יהיה להשתמש במים שפירים.
יוסף ישי: אם אנחנו רוצים יותר ויותר להחדיר את השימוש במי קולחין, אנחנו פשוט נצטרך להכפיל את מערכות המים ורשתות המים גם במושבים והקיבוצים וההשקעות האלה הן יקרות.
יוסף ישי: עד כאן בנושא המים.
יוסף ישי: אני לא רוצה להרחיב כיוון שהתקיימו כאן דיונים רבים בנושא המים, אבל אכן זה הנושא.
יוסף ישי: כפי שידוע הממשלה קיבלה החלטה על תוכנית רב-שנתית בהיקפים גדולים מאוד להגדלת יבול המים במשק, כאשר זה מורכב מכמה מרכיבים.
יוסף ישי: זה מורכב מהתפלת מים, וזה לא כל כך נוגע לחקלאות.
יוסף ישי: בנושא התפלת מים יצאו מכרזים ונציג האוצר, אם ירצה, יוכל להרחיב.
יוסף ישי: המכרזים נמצאים בשלב של הוצאה.
יוסף ישי: במקביל מתקיימים דיונים לטווח הביניים עד שנושא ההתפלה יבשיל לגבי יבוא מים, פחות או יותר באותן כמויות.
יוסף ישי: מערכת ההולכה של אותם מים ברובה כבר קיימת.
יוסף ישי: אתר האיסוף, המאגרים, ידועים וקיימים ומדובר במאגר זוהר.
יוסף ישי: זה בתחום ההתפלה.
יוסף ישי: תחומים אחרים שהם יותר חשובים לחקלאות זה כל הנושא של תפיסה, הולכה וטיהור של קולחין שזה הפרוייקט העיקרי.
יוסף ישי: שר האוצר מכנס מעת לעת את כל הפורום שקשור בעניין ואנחנו מקבלים דיווח ברור שאומר איפה הדברים עומדים.
יוסף ישי: בגדול, בכל מקום שכבר קיים מתקן טיהור, ישנה תוכנית שנמצאת בשלב כזה או אחר של תכנון או ביצוע.
יוסף ישי: יתר על כן, נציבות המים מתקציבה היא מעמידה פרוייקטורים מטעמה שמלווים כל פרוייקט כזה כדי להבטיח הסרת חסמים ויש פרוייקטור מטעמה שמפקח על העניין.
יוסף ישי: כפי שאני מעריך את העניין וכפי שאני מלווה את העניין בחצי שנה האחרונה, אני חושב שבקטע הזה עלינו על מסלול נכון והמערכת עובדת כאשר יש גם אלטרנטיבות לביצוע.
יוסף ישי: הבעיה היא שהפירות של הדברים האלה לא נראים, אז אתה מתחיל כבר לראות חלק מהתוצאות אבל כל פעולה כזו לוקחת שנים.