GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבישי ברוורמן: כל ראשי הערים כאלה אבל אני מדבר על ירוחם.
אבישי ברוורמן: בא ראש עיר עם יוזמה אבל בדבר אחד יש טעות לגבי כל הפיתוח בנגב.
אבישי ברוורמן: הפיתוח הזה בנגב, הטעות שלו, אני אתן לכם רק דוגמה אחת.
אבישי ברוורמן: ב-1990 ומשהו, כשביבי היה בשלטון, אני הופעתי בתוכנית בשם פופוליטיקה, תוכנית שפעם הייתה תוכנית מפורסמת, על אופקים.
אבישי ברוורמן: באופקים הבעירו צמיגים.
אבישי ברוורמן: הייתה שם אבטלה ואני הגעתי לתוכנית.
אבישי ברוורמן: למחרת הזמין אותי אחד הכתבים הידועים בישראל לראיון ושאל אותי מה לעשות לגבי האבטלה בישראל.
אבישי ברוורמן: אמרתי לו מטרופולין באר שבע, לפתח אותו ביחד.
אבישי ברוורמן: הוא שואל אותי למה אני מדבר על באר שבע בעוד שהוא מדבר על אופקים.
אבישי ברוורמן: שאלתי אותו קבל עם ועולם – ולא אומר את שמו, הוא אחד המפורסמים בארץ – מה המרחק בין באר שבע לאופקים.
אבישי ברוורמן: הוא אמר לי שעה.
אבישי ברוורמן: אמרתי שמביתי ברחוב יריחו 11 לאופקים – 14 דקות.
אבישי ברוורמן: אין עיירות פיתוח.
אבישי ברוורמן: ירוחם במרחק של עשרים דקות, דימונה במרחק של 25 דקות.
אבישי ברוורמן: היה צריך להיות מושל הנגב כמטרופולין ואז עושים חוק עידוד השקעות הון.
אבישי ברוורמן: צריך לפתח את האזור כי זה לא עניין של ירוחם ולא עניין של דימונה אלא זה עניין אזורי.
אבישי ברוורמן: מכיוון שאין כאן ממשל והממשל כאן הוא ממשל שטחי, יבואו לכאן אנשים ויציעו הצעות שאני אתמוך בהצעת החוק שנותנת את הדברים האלה.
אבישי ברוורמן: בלי המוסדיים, בלי ששר האוצר יודע לבצע, אנחנו נשב כאן ודיור בר השגה יהיה בעוד ארבע שנים אבל תעסוקה לא תהיה.
אבישי ברוורמן: סליחה שאני צריך לעזוב.
אבישי ברוורמן: רוני, אתה יודע שאני אעזור לך בכל דבר.
מירי רגב: בגלל שהממשל הזה לא שווה והקודם היה עוד יותר לא שווה, לכן אנחנו יושבים כאן כי שנתיים רק הרסנו את כל מה שבניתם.
מירי רגב: אנחנו לא מדברים על פוליטיקה.
מירי רגב: אל תדבר על הממשל הזה אלא בוא נדבר עניינית על התפקיד.
מירי רגב: בעיית הדיור התחילה לפני עשר שנים.
אבישי ברוורמן: מירי, את לא מקשיבה.
מירי רגב: תקשיב גם אתה.
מירי רגב: אתה לא באקדמיה ואני לא סטודנטית שלך.
אבישי ברוורמן: בובל'ה, תקשיבי.
מירי רגב: אני גם לא בובל'ה.
מירי רגב: אתה בובל'ה.
מירי רגב: אני לא בובל'ה.
מירי רגב: אני שווה לך ואל תקרא לי בובל'ה.
אבישי ברוורמן: לא דיברתי על הממשל הזה.
אבישי ברוורמן: דיברתי על כל הממשלות.
מירי רגב: בובל'ה תקרא לבת שלך.
אבישי ברוורמן: את הפטפטנית הכי גדולה בכנסת.
מירי רגב: שלום בובל'ה.
אבישי ברוורמן: את תהיי מספר אחד בליכוד.
אבישי ברוורמן: את לא אשת מעשה.
מירי רגב: אתה תישאר באופוזיציה כל חייך וכך תצליח לעזור לאנשים עם הרבה אופטימיות.
אבישי ברוורמן: את יודעת לדבר.
אבישי ברוורמן: לעשות, כלום.
מירי רגב: נעבור לסיכום הדיון.
מירי רגב: בובל'ה מסכמת את הדיון.
מירי רגב: מזל שיש נשים שהן בובל'ה.
מירי רגב: כל הנשים, שימו לב ואני לא בלונדינית.
אבישי ברוורמן: אני מצטער על ה-בובל'ה.
אבישי ברוורמן: את הדוגמה למה שקרה לליכוד, שהכל זה דיבורים.
מירי רגב: אם סיימת עם ה-בובל'ה והתנצלת, אני מקבלת את זה.
מרינה סולודקין: צריכים לכבד בעלי ברית.
יוחאי סביר: אולי גם הוא סתום.
מירי רגב: אני לא אמרתי את זה.
מירי רגב: זה אתה אמרת.
קריאה: את אמרת פעם על מישהו אחר.
מירי רגב: אנחנו נסכם את הנושא ונעבור לנושא הבא.
מירי רגב: אנחנו נלך בדרך לחקיקה.
מירי רגב: נביא חקיקה גם על הנושא של החברות הכלכליות.
מירי רגב: ראש עיריית ירוחם, תעביר לנו את המודל.
מירי רגב: ניקח את המודל הזה, נעביר אותו לייעוץ המשפטי ונראה איך אנחנו עושים את המודל של חברות כלכליות.
מירי רגב: לדעתי יש לנו את המודל הזה מהדיון שעבר שהיה לנו עם השר אטיאס.
מירי רגב: אם כן, אנחנו ניקח את זה ונלך לחקיקה.
רוני פלמר: אבל זה של משרד הביטחון.
מירי רגב: לגבי מעונות סטודנטים.
מירי רגב: בזמנו דיברנו על מגדלים לצעירים בשיטת ה-BOT.
מירי רגב: כמו שעיר הבה"דים עוברת בשיטת ה-BOT לדרום, אמרנו שייבנו מגדלים לצעירים בריכוזי אוניברסיטאות בשיטת ה-BOT.
מירי רגב: לדעתי גם את זה כדאי לקדם בחקיקה.
מירי רגב: זה נושא אותו אנחנו יכולים לקדם.
מירי רגב: זה נושא שלא עולה למדינה שקל, היא מקצה קרקעות ואחרי איקס שנים הקרקע חוזרת למדינה.
מירי רגב: לכן אני חושבת שזאת שיטה שבהחלט אפשר לקדם אותה.
מירי רגב: אם כן, מגדלי סטודנטים בשיטת ה-BOT זה דבר שנכון לעשות.
מירי רגב: אני מציעה שנחכה ונראה כיצד נגמר הדיון בוועדת הפנים בנושא המוסדיים, בנושא דירות להשכרה במחיר מפוקח ובנושא דירות להשכרה בשוק החופשי.
מירי רגב: נראה אם הכניסו לתוך ועדות התכנון את הנושא הזה.
קריאה: הכניסו.
מירי רגב: אם אכן אנחנו הולכים עם המוסדיים, אני חושבת שאנחנו יכולים בדיון הבא שיתקיים במושב הבא לקבל התייחסות של האוצר כיצד הנושא של המוסדיים בא לידי ביטוי בדיור להשכרה.
מירי רגב: אנחנו רוצים לשייך את זה לזה.
מירי רגב: אנחנו רוצים לעודד מוסדיים לבנות דיור להשכרה.
מירי רגב: על כך דיברנו קודם על נציג האוצר.
קריאה: חוק התכנון.
מירי רגב: אני יודעת שזה ייעוד הקרקע, אבל הוא אמר שהוא הולך לדבר על הנושא של המוסדיים בכלל בכל מה שקשור גם לדיור להשכרה וגם לדיור לבנייה.
מירי רגב: כך אמר כאן נציג האוצר.
מירי רגב: אני רוצה להבין אם אנחנו יכולים לבוא עם איזושהי תוכנית מגובשת, ולכן אני מבקשת להזמין לדיון הבא שיתקיים במושב הבא, את נציג האוצר שיבוא לכאן עם תוכנית מתואמת עם השיכון.
מירי רגב: אני מבינה שהשיכון הולך עכשיו לאיזושהי ועדה משותפת עם השלטון המקומי.
מירי רגב: כדאי שלוועדה הזאת יצטרף נציג של האוצר.
מירי רגב: תביאו הצעה גם בעניין של הנחה בקרקע, הנחה בפיתוח ועידוד מוסדיים.
מירי רגב: ברגע שאנחנו נלך עם שלושת הדברים האלה ביחד, אני חושבת שנוכל להביא משהו אמיתי בנושא בנייה להשכרה.
מירי רגב: אז גם נטפל בזה ברמת החקיקה.
מרינה סולודקין: היה עוד רעיון.
מרינה סולודקין: שמונים אחוזים של משכנתאות.
מירי רגב: אני אגיע למשכנתא.
מירי רגב: אני רוצה לדבר בכל זאת על סבסוד הקרקע, על סבסוד הפיתוח ועל עידוד המוסדיים בכל מה שקשור לדיור להשכרה בפריפריה.
מירי רגב: אם אתם תוכלו לבוא עם איזשהו מודל שמקובל על משרד השיכון יחד עם אחד הרעיונות שהציע כאן השלטון המקומי והאוצר, נראה לי שמודל כזה, אם הוא יבוא לחקיקה כמו שביקש האוצר, יכול לקדם מאוד את הנושא של הבנייה להשכרה.
מירי רגב: נקרא לזה פרויקט בובל'ה.
מיכאל ביטון: בובה של פרויקט.
תמר מייבום: המעונות מיועדים רק לסטודנטים שבאים והולכים.
תמר מייבום: לא שמעתי על משהו יותר קונקרטי.
מירי רגב: זה דיור להשכרה.
מירי רגב: אנחנו מדברים על שני דברים נפרדים.
רוני פלמר: כולל גם את הסטודנטים.
מירי רגב: אני לא רוצה להמשיך בדיון כי אני חייבת לעבור לנושא הבא.
מירי רגב: אנחנו מדברים קודם כל על מגדלי צעירים.
אביעד רוזנפלד: הצעירים לא רוצים מגדלים.
אביעד רוזנפלד: יש סיבה בגינה באים לתל חי ולספיר.
טובה מעוז: באמת.
טובה מעוז: עכשיו נתחיל בזה.
אביעד רוזנפלד: אני מייצג את הסטודנטים והסטודנטים שלי מגיעים לתל חי בגלל שהצפון יכול להציע דיור שהוא צמוד קרקע ודיור שהוא קצת שונה מהקיים במקומות אחרים.
מירי רגב: סליחה, אנחנו מתנהגים כאן כמו בוועדה בכנסת ולא כמו באוהלי המחאה.
מירי רגב: אני מבקשת להפסיק עם הדברים האלה.
מירי רגב: זה לא מקובל.
מירי רגב: פעם ראשונה שתקתי אבל פעם שנייה לא.
מירי רגב: אנחנו כאן בוועדה מסודרת בכנסת בה מצביעים כדי לקבל רשות דיבור ואז מתייחסים לדברים.
קריאה: ביקשתי לשאול משהו, אבל את לא נתת לי.
מירי רגב: יש כאן רשימה מסודרת ומי שרוצה לדבר, נרשם.
מירי רגב: יש כאן נהלים שלהבא נסביר אותם כי כנראה כשהגעתם לא הבנתם אותם.
מירי רגב: בוועדות בכנסת, מי שרוצה לדבר, נרשם אצל מנהל הוועדה וכל מי שנרשם, דיבר.
קריאה: שתקתי ולא הפרעתי.
קריאה: אמרתי את דעתי בשקט.
מרינה סולודקין: הערת שוליים.
מרינה סולודקין: במחאה באוגוסט אנשים הלכו לשבות בגלל שאין דיור ציבורי אבל לא היו מספיק חכמים כדי לדבר עם חברי הכנסת.
מירי רגב: אנחנו מדברים על דיור להשכרה.
רוני פלמר: למען הסר ספק כי אני רואה שלא הבינו.
רוני פלמר: יהיה מודל כפרי, יהיה מודל עירוני וזה כולל מהשלב בו אתה מסיים את הלימודים כאשר שנה לפני כן כבר ידברו אתך וישאלו היכן אתה רוצה לגור, בכפרי או עירוני, מגדל או צמוד קרקע, וזה כולל את כל האוכלוסייה.
אביעד רוזנפלד: ברור.
אביעד רוזנפלד: דיור צמוד קרקע, אין שום בעיה שהוא יהיה גם בקריית שמונה.
אביעד רוזנפלד: הרעיון הוא שיש קונספט מסוים עבורו באים הסטודנטים ובגללו הם גם יסכימו להישאר.
רוני פלמר: קיבלנו.
רוני פלמר: אתם גם תהיו שותפים בגיבוש הרעיון.
מירי רגב: תהיו שותפים בגיבוש הרעיון אבל יש מקומות בהם צמוד קרקע לא מתאים.
מירי רגב: בירושלים הוא לא מתאים כי אין קרקע ואין אדמות.
מירי רגב: אותם סטודנטים משלמים המון כסף כדי להמשיך וגם לגור בירושלים וגם ללמוד בירושלים.
מירי רגב: יש לנו כוונה להביא צעירים לירושלים ולא להשאיר את ירושלים חרדית או עם אוכלוסייה ענייה.
מירי רגב: לכן אני אומרת שכל מודל ייבנה בהתאם למקום עליו אנחנו מדברים.
מירי רגב: זה לא יהיה מודל שהוא בגדר דפוס אחד לכולם.
מירי רגב: דיברתי על העיקרון של בנייה לצעירים במרכזי סטודנטים, קראנו לו בשם מגדלים לצעירים בשיטת ה-BOT.
מירי רגב: שיטת ה-BOT אומרת שהמדינה לא אמורה להשקיע בזה שקל אלא היא צריכה להקצות קרקע, היא צריכה להחליט על קבלן שזוכה במכרז כמו במעבר צה"ל לנגב ומרגע לזה, איזה דפוס של מגורים זה יהיה, זה כמובן יהיה בהידברות עם ראש העיר, עם הגורמים הרלוונטיים ועם המשרדים הרלוונטיים.
מירי רגב: קודם כל, שהרעיון כרעיון יתקבל.
מירי רגב: כרגע הרעיון עדיין לא התקבל ועדיין לא הצלחנו להעביר אותו.
מירי רגב: אם תבואו שוב לוועדת הכנסת, לא מדברים אחרי סיכום היושב ראש, אבל בגלל שלא נתנו לכם לדבר, אני נותנת לך אפשרות לדבר.
בועז רקוץ': אני מעריך את זה.
בועז רקוץ': תודה.
בועז רקוץ': אני מהמשמר החברתי.
בועז רקוץ': לגבי ה-BOT, השאלה היא למי מתוכננים הנכסים האלה לעבור בשלב הסופי.
מירי רגב: למדינה.
בועז רקוץ': את זה רציתי לוודא.
מירי רגב: אמרתי את זה בתחילת דבריי.
מירי רגב: תמיד במקרה של BOT, זה עובר למדינה.
מירי רגב: מרינה, את לא נשארת לדיון על מרכזי תעסוקה בפריפריה?
מרינה סולודקין: לצערי הרב אני לא יכולה.
מירי רגב: הסיכום ברור?
מירי רגב: ברורות המשימות של משרד השיכון ומשרד האוצר?
מירי רגב: אנחנו עוברים לנושא השני שבסדר היום.
מירי רגב: כאמור, הדיון הוא מרכזי תעסוקה בפריפריה.
מירי רגב: נמצא כאן אבי פלדמן ידידנו ממשרד התעשייה.
אבי פלדמן: משרד התעשייה, פיתוח אזורי.
אבי פלדמן: אני שמח להתחבר לדיון הקודם.
מירי רגב: לפני שאתה מציג את המצגת שלך, אנחנו רוצים לעשות הבחנה בין מרכזי תעסוקה בפריפריה לבין לשכת התעסוקה.
מירי רגב: מרכזי תעסוקה בפריפריה מיועדים בעיקר לצעירים.
אבי פלדמן: אני אתייחס לזה.
אבי פלדמן: המצגת מדברת גם על אוכלוסיית היעד.
מירי רגב: הכוונה היא להשאיר צעירים שהגיעו לפריפריה ולסייע להם למצוא מקומות עבודה.
מירי רגב: זאת הכוונה שלי במרכז תעסוקה בפריפריה.
אבי פלדמן: גם לצעירים אבל לא רק לצעירים.
אבי פלדמן: זה נבדל מהשירות ומאוכלוסיות היעד של לשכות התעסוקה ולא נוגע בהן.
אבי פלדמן: זאת אומרת, אנחנו באים ומוסיפים.
נסים מלכה: זה גם בניגוד למרכז צעירים שמגביל את הגילאים.
מירי רגב: מדברים כאן על צעירים, סטודנטים וזוגות צעירים.
אבי פלדמן: כן.
אבי פלדמן: קודם כל, אני מודה על ההזדמנות.
מירי רגב: אנחנו אמורים לסיים את הדיון בשעה 4:00 לסיים את הדיון כי יש לנו מליאה.
מירי רגב: הדיון הראשון לקח לנו זמן.
אבי פלדמן: המצגת תהיה קצרה, בערך רבע שעה.
מירי רגב: צריכה אחר כך להיות התייחסות האנשים ואני רוצה לסכם את הדיון ולקדם אותו לקראת הדיון הבא.
אבי פלדמן: אני אהיה קצר.
אבי פלדמן: זה מתחבר נפלא לדיון הקודם ואמרתם את זה בעצמכם תוך כדי הדיון, שהנושא של תעסוקה משלים לכל הנושא של דיור ושל חינוך במיוחד בפריפריה.
אבי פלדמן: אלה הן שלוש סוגיות שהולכות ביחד ולכן יש כאן ממשק.
אבי פלדמן: להערה שנזרקה קודם.
אבי פלדמן: אנחנו באים ומראים קודם ביצוע של מה שהיה וזה לפני שאנחנו מציעים לקחת את המודל הזה ולעשות לו אפ-סקל ולהפיץ אותו למקומות נוספים.
מירי רגב: ההצעה שאתה מביא מקובלת על שר התעשייה?
אבי פלדמן: בוודאי.
אבי פלדמן: יותר מזה, התברכנו ונמצאים כאן שני ראשי רשויות, אחד שבתחומו המודל הזה כבר פועל מספר שנים, ראש עיריית קריית שמונה, והשני, ראש מועצת ירוחם, שאצלו המודל אמור להיפתח בחודש הבא.
שמעון גפסו: גם נצרת.
אבי פלדמן: נצרת עלית אבל המודל עדיין לא פועל.
אבי פלדמן: אנחנו מסתכלים כאן על שני צירים.
אבי פלדמן: אחד מסתכל על שיעור האבטלה ושיעור האבטלה בישראל בשנים האחרונות במגמת ירידה.
אבי פלדמן: יחסית לעולם אנחנו במצב טוב יחסית בשיעור האבטלה.
אבי פלדמן: יש כאן שתי בעיות שאנחנו לא רואים אותן, או אחת מהן אנחנו רואים באופן חלקי.
אבי פלדמן: אנחנו מסתכלים על הגרף הכחול שמראה לנו את שיעור האבטלה שיורד בישראל בשנים האחרונות.
אבי פלדמן: בשנה הקרובה ככל הנראה, לפי כל הציפיות והתחזיות הכלכליות, יש שינוי במגמה וככל הנראה שיעור האבטלה עומד לעלות בעקבות המשבר שמתפרץ שוב.
אבי פלדמן: יש לנו בעיה מבנית ואת זה רואים בגרף האדום שמתייחס לנושא של שיעור ההשתתפות בעבודה.
אבי פלדמן: שיעור ההשתתפות בעבודה בישראל נמוך משיעור ההשתתפות בממוצע מדינות ה-OECD אליו אנחנו מנסים להשתוות.
אבי פלדמן: הוא נמוך בצורה משמעותית.
אבי פלדמן: בעיקרון שלוש קבוצות אוכלוסייה הן הבעייתיות: חרדים ומיעוטים שכולם מדברים עליהם כל הזמן ואוכלוסיות בפריפריה.
אבי פלדמן: יש כמובן גם חפיפה, שי אוכלוסיית מיעוטים גדולה מאוד בפריפריה אבל יש – ויש הרבה ויותר – אוכלוסייה יהודית בפריפריה שלא נהנית מכל התקציבים הגדולים שנחתו בשנה האחרונה כתוצאה מכל מיני מהלכים ובעיקרם גם דוח טרכטנברג.
אבי פלדמן: אנחנו נגיע לזה בסוף הדברים.
אבי פלדמן: כמה מספרים.
אבי פלדמן: בישראל יש כ-800 אלף בלתי מועסקים .
אבי פלדמן: הם לא מובטלים אלא הם בלתי מועסקים.
אבי פלדמן: יש עוד מאות אלפים שנמצאים בתת תעסוקה.
אבי פלדמן: זאת אומרת, או בעבודות זמניות או במשרות חלקיות או במשרות שלא מתאימים לכישורים שלהם.
נסים מלכה: או אצל הקבלן.
אבי פלדמן: גם.
אבי פלדמן: אם אנחנו מסתכלים על הגרף הזה שמשווה – קצת קשה לראות את כל המדינות – בעצם הגרף הזה מעלה את כל מדינות ה-OECD ומראה היכן אנחנו נמצאים ביחס הזה.
אבי פלדמן: כמו שאתם רואים, אנחנו נמצאים במקום לא טוב, נמוך יחסית, ואנחנו יכולים לעלות.
אבי פלדמן: הנקודה האדומה התחתונה היא ישראל, הנקודה האדומה העליונה מראה את ממוצע ה-OECD ויש הרבה מדינות כדוגמתנו מבחינת ההתפתחות הכלכלית שהיינו יכולים להיות כמותן והן אפילו צפונית ל-OECD.
אבי פלדמן: זה נובע משיעור ההשתתפות ונובע מרמת פריון נמוכה.
אבי פלדמן: כל זה, זה תעסוקה.
אבי פלדמן: אלה היו כמה נתונים.
אבי פלדמן: אם אנחנו עוברים אלינו, אתם יכולים לראות כאן את הנתונים על שיעור המועסקים לפי מחוזות ואפשר לראות באופן מאוד ברור את הנושא של שיעור התעסוקה הנמוך במחוזות הצפון והדרום ביחס למחוז המרכז.
אבי פלדמן: אם תוסיפו לזה את הנתונים של הגירה שלילית – והסטודנטים דיברו כאן קודם על הנושא של סטודנטים באים, לומדים בצפון ובדרום ואחר כך חוזרים למרכז, בין אם כאלה שבאים מהמרכז ובין אם כאלה שמחוז הלידה שלהם הוא הצפון והדרום ואחרי כן הם נודדים בעקבות התעסוקה לאזור המרכז – יש לנו כל הזמן הגירה שלילית של אוכלוסייה חזקה למרכז.
אבי פלדמן: יש לנו עוד נתון חד שמתחבא בין כל הנתונים וזה הנושא של זמן האבטלה.
אבי פלדמן: כשאתה כבר נפלט ממעגל העבודה, יש לך זמן אבטלה ארוך הרבה יותר, בדרך כלל פי שניים עד שלושה, בגלל היצע ומגוון נמוך של מקורות תעסוקה.
אבי פלדמן: עד שאתה שוב מוצא מקום עבודה.
אבי פלדמן: כל הדברים האלה משפיעים על המצב התעסוקתי.
אבי פלדמן: אנחנו מציעים מודל שפותח במשרד התעשייה כבר לפני מספר שנים והוא נוסה כמודל על ידי הג'וינט שהוביל אותו והחברה למתנ"סים.
אבי פלדמן: נציגי שני הגופים האלה נמצאים אתנו כאן.
אבי פלדמן: החברה למתנ"סים זכתה במכרז ההפעלה שלו והיא מפעילה אותו בשנים האחרונות.
אבי פלדמן: תכף נגיע לפריסה שלו.
אבי פלדמן: אני רוצה לומר שנעשו שני מחקרי הערכה על המודל הזה שמופעל היום במספר מצומצם של מקומות ותכף גם נאמר היכן.
אבי פלדמן: לטעמנו ההצלחה היא גבוהה מאוד.
אבי פלדמן: כשישים אחוזים מהמשתתפים בתוכנית מגיעים בסופו של דבר להשמה ולתעסוקה.
אבי פלדמן: זה אחוז גבוה וזה אחוז ששווה את ההשקעה בצורת המודל הזה.
אבי פלדמן: התוכנית היא תוכנית וולנטרית.
אבי פלדמן: זאת אומרת, היא לא כופה על המשתתפים להגיע ולקבל את השירותים כתלות בזכאויות כאלה ואחרות אלא היא תוכנית וולנטרית שמציעה את השירותים בסל שירותים גדול.
אבי פלדמן: התוכנית פועלת ביחד ובשיתוף פעולה עם הרשות המקומית בכל רשות בה אנחנו מפעילים אותה והרשויות המקומיות, לא רק שזה שיתוף פעולה יחד עם הרשות ברמה העקרונית אלא גם ברמה התקציבית.
אבי פלדמן: הרשויות המקומיות – ויושבים כאן ראשי רשויות שזה לא קל להם - ואני מודע לכך ומכיר בזה - תקציבית להפנות תקציבים לנושא הזה אבל הם מבינים את החשיבות והם מבינים את התרומה של הפרויקט הזה לפיתוח התעסוקתי העירוני והאזורי.
אבי פלדמן: יש תוכניות מקבילות שפועלות גם באוכלוסיות אחרות.
אבי פלדמן: יש את תוכנית מעברים שברוך ממשרד הרווחה מנהל אותה.
אבי פלדמן: התוכנית הזאת פועלת במגזר הכפרי.
מירי רגב: תתייחס לתוכנית שלך כי אנחנו מוגבלים בזמן.
אבי פלדמן: בסדר.
אבי פלדמן: אני אדלג על זה.
אבי פלדמן: לגבי התוכנית עצמה.
אבי פלדמן: התוכנית עצמה היא פרו-אקטיבית.
אבי פלדמן: זאת אומרת, המרכזים והרכזים שיושבים שם עושים אאוט ריצ' לתוך הקהילה ומושכים אנשים פוטנציאליים לקבל את השירות לתוך המרכזים כדי לקבל את השירות.
אבי פלדמן: הם נותנים סל שירותים רחב – ותכף אני אומר מה יש בסל השירותים הזה – מרעיון אבחון ראשוני דרך כתיבת קורות חיים ועד לליווי ואפילו ליווי תוך כדי עבודה כדי לוודא שאדם, אחרי שהוא נכנס לעבודה, הוא לא נושר ממקום העבודה.
אבי פלדמן: יש כאן סל שירותים מאוד מיוחד שהותאם לתוכנית הזאת.
אבי פלדמן: אנחנו מחברים את המעסיקים לתוך הפעילות במרכז, גם בבנק משרות אבל יותר חשוב מזה, גם בפיתוח איך התוכניות ואיך היזמות המקומית יגרמו להבאת אנשים לתעסוקה לרבות הנושא של הכשרה מקומית.
אבי פלדמן: לאן אנחנו הולכים.
אבי פלדמן: עד עכשיו אלה היו מלים כלליות על המודל כמו שהוא.
אבי פלדמן: מטרות התוכנית הן טיפול בקשר השוק התעסוקתי, מתן מענה לכל מחוסרי העבודה ברמה המקומית, הגברת המעורבות של הגורמים המקומיים והאזוריים והקצאת משאבים אופטימאלית.
אבי פלדמן: כאן אני רוצה להדגיש שזאת שותפות בין-משרדית כאשר יש כאן מספר משרדים.
אבי פלדמן: דיברתי על משרד הרווחה, משרד נגב וגליל, משרד הבינוי והשיכון.
אבי פלדמן: יש כאן מספר משרדים שתורמים תקציבית לתוך התוכנית הזה וזה משהו שצריך לציין אותו כי אין הרבה תוכניות כאלה בתוך הממשלה שמשרדים מתגייסים למען נושא מסוים, מאגמים משאבים ומאגמים יכולות.
אבי פלדמן: אחד הדברים הייחודיים בתוכנית הזאת היא גמישות ההפעלה המקומית.
אבי פלדמן: זאת אומרת, כל מרכז עירוני כזה יכול לקבוע לעצמו ולהפעיל תוכניות מקומיות להבאת אנשים לפי התעסוקה שיש באותו מקום.
אבי פלדמן: אם התעשייה היא מוטת היי-טק, איך עושים תוכניות תעסוקתיות עם ההיי-טק.
אבי פלדמן: אם התעשייה מוטת תוכניות אחרות, אפשר לרוץ אתן.
אבי פלדמן: אוכלוסיות היעד, אתם רואים אותן.
אבי פלדמן: אנחנו שמים דגש במיוחד על שתי אוכלוסיות של בני 45 פלוס ושל צעירים וסטודנטים כי אלה הן אוכלוסיות היעד.
אבי פלדמן: מצד אחד, הצעירים והסטודנטים, אלה הן האוכלוסיות החזקות הפוטנציאליות שצריך להשקיע בהן, מצד שני גילאי 45 פלוס שיש להם קושי גדול יותר מאחרים להשתלב שוב בשוק העבודה.
אבי פלדמן: אנחנו מביאים כלים מיוחדים כדי לעשות את זה.
אבי פלדמן: סל השירותים.
אבי פלדמן: אני משאיר לכם את החומרים שלנו שתוכלו לעיין בהם לאחר מכן.
אבי פלדמן: יש כאן סל שירותים מאוד נרחב שלא מופעל בשום מסגרת אחרת ונותן לפונים שירות מאוד מקיף.
אבי פלדמן: שוב, הדגש כאן הוא על הנושא הפרו-אקטיבי.
אבי פלדמן: אנחנו לא משאירים לאנשים להיות פסיביים אלא אנחנו מושכים אותם פנימה, מציעים להם ודוחפים אותם בכוח לכיוון התעסוקה.
אבי פלדמן: התוכנית פועלת כיום בשמונה מרכזים: קריית שמונה, בית שאן, עכו, כרמיאל, טמרה, כבול וסחנין.
אבי פלדמן: לאחרונה – כתוב כאן
אבי פלדמן: ב-2012 אבל זה היה בסוף 2011 - פתחנו שתי תוכניות כאלה – במעלות תרשיחא ובאום אל פאחם.
אבי פלדמן: אנחנו נמצאים בתהליכי הקמה של מרכז אזורי נוסף בנגב המזרחי – וזה מודל חדש שאנחנו עושים עכשיו, מודל אזורי משותף – בירוחם, בערד, בדימונה כאשר כולן תחת קורת גג אחד של מרכז אזורי עם שלוחות יישוביות בכל אחד ואחד מהישובים האלה.
אבי פלדמן: זה איזשהו פיילוט בתוך הפיילוט אותו אנחנו מפעילים,.
אבי פלדמן: כאן אתם רואים, כמו שאמרתי, את התקציבים וההשתתפות של הרשויות המקומיות.
מירי רגב: כמה אנשים השתתפו עד עכשיו בתוכניות האלה?
מירי רגב: כמה אנשים פנו אליכם ואיך הם פנו אליכם?
אבי פלדמן: כ-11 אלף.
מירי רגב: חשוב לי לדעת כמה צעירים פנו אליכם.
אבי פלדמן: כ-11 אלף פנו עד היום בכל שנות הפעילות של התוכנית.
אבי פלדמן: לא כל המרכזים נפתחו באותה שנה.
אבי פלדמן: בערך כאלפיים בשנה.
מירי רגב: כמה כתוצאה מהפנייה אליכם מצאו עבודה?
אבי פלדמן: שישים אחוזים.
אבי פלדמן: כשישים אחוזים מהם מצאו עבודה.
מירי רגב: עבודה לאורך זמן?
אבי פלדמן: אנחנו קודם כל בודקים את ההשמה.
מירי רגב: אתה בטח עושה פיקוח ומעקב אחרי האנשים.
אבי פלדמן: הליווי ממשיך למשך תקופה של שלוש שנים.
אבי פלדמן: יש לנו מידע על מי נקלט בעבודה ויש לנו גם מידע על הישארות לאורך זמן.
אבי פלדמן: אנחנו צריכים כל הזמן לעדכן את הנתונים האלה.
אבי פלדמן: שישים האחוזים מדברים על כניסה לעבודה.
מירי רגב: אותם ארבעים אחוזים שלא מצאו עבודה, ממשיכים להשתתף?
אבי פלדמן: הם נשארים בתוך המערכת.
מירי רגב: מקומות העבודה שאתם מוצאים להם, הם כמובן באזור הפריפריה.
מירי רגב: באזור בו הם גרים.
אבי פלדמן: זאת מטרת התוכנית.
אבי פלדמן: מיקום העבודה יהיה מקומי או במרחב היוממות של עשרים-שלושים דקות.
מירי רגב: עיקר הפונים הם סטודנטים שסיימו את לימודיהם?
מירי רגב: פונים אנשים עם תארים במקצועות מסוימים?
מירי רגב: יש לכם איזשהו חתך לגבי איזה אנשים פונים אליכם?
אבי פלדמן: הנתונים האלה לא נמצאים כאן אתי, אבל אם תרצי, נוכל לשלוח לכם אותם.
מירי רגב: תשלח לי אותם.
מירי רגב: אני מדברת על הצעירים, כמה מהם נניח ממכללת תל חי.
אבי פלדמן: אחרי כן אני אדבר על תל חי באופן ספציפי ואומר משהו לגבי הסטודנטים, משהו שמשלים את מה שדובר עליו קודם.
אבי פלדמן: אני משאיר את הדובדבן לסוף דבריי.
אבי פלדמן: הבעיה העיקרית שלנו כרגע.
אבי פלדמן: התוכנית הזאת בעצם הסתיימה כפיילוט בשנת 2010.
אבי פלדמן: משנת 2010 – בשנת 2011 ו-2012 – אנחנו פועלים המשכית לתוכנית הפיילוט בלי שיש לנו תקציב רב שנתי לתוכנית הזאת ולהבדיל מאוכלוסיות אחרות להן יש תוכניות רב שנתיות.
אבי פלדמן: תכף אני אגיע לזה, לכל נושא התקציבים.
אבי פלדמן: יש לכם כאן את הפריסה של כל התוכניות לכל המגזרים המיוחדים.
אבי פלדמן: דרך אגב, בכל המגזרים האחרים יושבים על בסיס המודל שפותח בתוכנית הזאת.
אבי פלדמן: זאת אומרת, התוכנית הזאת הייתה בסיס לתכנון גם למגזרים הנוספים.
אבי פלדמן: יש לנו בדואים צפון, בדואים דרום, דרוזים, צ'רקסים ומיעוטים כללי.
אבי פלדמן: כל ארבעת התוכניות האלה, אלה תוכניות שפותחו בשנתיים האחרונות.
מירי רגב: במודל הזה.
אבי פלדמן: במודל הזה עם תקציבים לחמש שנים.
אבי פלדמן: הממשלה העבירה החלטות על תקציבים לחמש שנים ובמסגרת טרכטנברג גם אמורה להיות לחרדים תוכנית דומה, שוב, מבוססת על אותו מודל בסיסי ראשוני.
אבי פלדמן: התוכנית הזאת כרגע נמצאת ללא תקצוב רב שנתי.
אבי פלדמן: כל שנה המשרד והמשרדים השותפים מגרדים מהשאריות שיש לנו, מתחתית החבית, את התקציבים לשנה הבאה כדי להמשיך את התוכנית ולהחזיק אותה בחיים.
אבי פלדמן: מול האוצר יש לנו דיון עקרוני והסכמה עקרונית בדבר הנחיצות של התוכנית הזאת.
אבי פלדמן: עד היום עוד לא הצלחנו להגיע לתקצוב הרב שנתי של זה ואני מקווה שבמסגרת תקציבי 2013, זה בעצם היעד שלנו, נגיע לכך.
מירי רגב: מה ההבדל בין התוכנית הזאת לתוכנית של המיעוטים - גם לגבי החרדים - שאמורה להיכנס ושהם קיבלו תקציב לחמש שנים?
אבי פלדמן: בתוכנית הזאת כל שנה צריך למצוא תקציב.
מירי רגב: למה זה כך?
מירי רגב: אני רוצה להבין למה.
אבי פלדמן: אין סיבה.
אבי פלדמן: התוכנית הזאת הייתה הפיילוט, על גבה למדנו – כל הממשלה – את המודל הזה.
מירי רגב: מה יצר את הפיילוט הזה?
מירי רגב: איזה משרד הביא את הפיילוט הזה?
אבי פלדמן: משרד התעשייה יצר את הפיילוט הזה במסגרת שותפות עם הג'וינט, שותפות שנקראת טבת, שהיא חברה מעורבת לממשלת ישראל והג'וינט.
אבי פלדמן: בהמשך אפשר יהיה לשמוע את נציגת הג'וינט.
אבי פלדמן: במסגרת הזאת הופעל הפיילוט במשך ארבע שנים.
מירי רגב: הרציונאל של הפיילוט היה לפתח פיילוט כדי שהתוכנית הזאת תהיה תוכנית המשכית.
אבי פלדמן: כמו שאמרתי, אני פותח עכשיו סוגריים, יחד עם משרד האוצר יש הסכמה עקרונית על נחיצות התוכנית הזאת.
אבי פלדמן: אין כאן מחלוקת לגבי העקרונות.
אבי פלדמן: עד היום לא נסגר הנושא התקציבי הרב-שנתי ואנחנו בדיונים כל הזמן ומקווים שבמסגרת תקציב 2013 יימצאו לזה המקורות המתאימים כי יש הסכמה רחבה שהמודל הזה הוא מודל טוב ומסייע באותם מקומות בהם הוא מופעל.
אבי פלדמן: אתם יכולים לראות כאן את הפריסה המתוכננת הרב שנתית של הפרויקט.
אבי פלדמן: זאת אומרת, לאן אנחנו רוצים להגיע החל מהשנה הבאה כשהעמודה הימנית ביותר מראה את המקומות בהם זה פועל כיום.
אבי פלדמן: הכוונה באופן הדרגתי לפתוח במקומות נוספים.
אבי פלדמן: יש כאן את פוטנציאל האוכלוסייה שתקבל את השירות במסגרת הזאת.
אבי פלדמן: יש כאן את כל המידע ואת כל עבודת התכנון איך להפוך את התוכנית הזאת לתוכנית שתהיה פרוסה על פני עשרים מרכזים - ולא רק בשמונה ישובים - חלקם ישובים וחלקם אזוריים.
מירי רגב: בעיניי זה פרויקט מאוד מאוד חשוב.
מירי רגב: זה פרויקט שחשוב שנרחיב אותו לעשרים ישובים מעבר לשמונה בהם הוא כבר מתבצע.
מירי רגב: אני אשמח לקבל התייחסות קצרה של נציגת הג'וינט, אם יש לך מה להוסיף על דבריו של אבי פלדמן.
רות ירון אמבייה: אני חושבת שאין הרבה מה להוסיף.
רות ירון אמבייה: אבי הציג את הדברים מאוד יפה.
רות ירון אמבייה: אני רוצה לומר שזה לא טריביאלי תוכנית כזאת שעובדת מתוך הרשויות המקומיות בכוח המקומי הקהילתי, מתוך הישוב, מתוך הצעירים של הישוב ומשרד ממשלתי לוקח את זה תחת חסותו ורואה בזה ערך.
רות ירון אמבייה: אני חושבת שלכן צריך מאוד לעודד את סוג ההתערבות הזאת בתוך הקהילה והיא נותנת תוצאות שאנחנו לא רואים במקומות אחרים מבחינת השמות.
רות ירון אמבייה: אנחנו מרגישים ששלב הפיתוח עבר יפה והגיע הזמן להרחבה.
מירי רגב: נסים, כראש עיר שאצלך התוכנית הזאת מתקיימת, אתה יכול לומר משהו?
נסים מלכה: הכול נאמר, אבל אני אוסיף משהו.
נסים מלכה: זאת תוכנית שכאשר נבחרתי לראשות העיר, הג'וינט הוא זה שהוביל את התוכנית והוא הוביל אותה בהצלחה.
נסים מלכה: רשות שנמצאת בתוכנית הבראה עם כל הקשיים התקציביים, בכל זאת ראתה לנכון כן להשתתף בתוכנית הזאת כי היא מועילה ומוסיפה.
נסים מלכה: היום, אחרי שמשרד התעשייה הצטרף לתוכנית, עדיין אנחנו מחוברים עם הג'וינט גם בשיקום שכונות במשרד השיכון וגם משרד נגב וגליל וכולם שותפים בפרויקט הזה.
נסים מלכה: לפרויקט הזה יש חשיבות והחשיבות היא בכך שקודם כל יש מרכז.
נסים מלכה: יש מרכז שכל אדם בקריית שמונה – ללא יוצא מהכלל, צעירים ומבוגרים, מפוטרים וכל מי שרוצה לדעת אם יש מקורות תעסוקה – יכול לפנות אליה.
נסים מלכה: לצערי שירות התעסוקה לא עושה את העבודה הזאת אלא שם אתה מוצא אנשים שבאים לחתום ולא למצוא עבודה.
ברברה אפשטיין: כי אין לו את אותו המימון.
ברברה אפשטיין: אי אפשר לעשות א ההשוואה הזאת.
נסים מלכה: אני לא עושה השוואה אלא אומר עובדות.
נסים מלכה: אני מדבר עכשיו על עובדות.
נסים מלכה: לכן יש כאן עבודה.
נסים מלכה: קודם כל, זה מתחיל בהשמה כאשר אדם בא ומתחילים להתאים לו תעסוקה לפי הכישורים שלו.
נסים מלכה: מעבר לכך, אנחנו גם עובדים מול המפעלים.
נסים מלכה: אנחנו מקיימים ישיבות עם מנהלי המפעלים ובודקים מה הצרכים כי יש מפעלים שיש להם צרכים לעובדים מסוימים בהכשרה מקצועית מסוימת וכאן במקום הזה אנחנו יוצאים להכשרה מקצועית כדי להכשיר את אותם אנשים שמגיעים.