GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברוך לוברט: לתקנה 31 כפי שהתייחסנו בדיון הקודם, אנחנו מיעטנו את ההגדרה של נייר ערך גם מתעודת סל, ולכן ההסדר הספציפי לגבי תעודות סל אנחנו מוחקים, למרות שההתייחסות פה היא לתקנות 10 ו-11 שאמרנו שאנחנו מדגלים.
ברוך לוברט: אז למעשה זו התייחסות עקיפה לאותן תקנות.
ברוך לוברט: אבל פה לא שינינו למעשה.
ברוך לוברט: זה היה גם בדיון הקודם.
ברוך לוברט: אחר כך יש לנו תיקון לתקנה 33.
ברוך לוברט: גם פה הניסוח טיפה השתנה, אבל במהות זה דברים שדיברנו עליהם בדיון הקודם.
ברוך לוברט: את תקנה 33 (ד) צריך לקרוא יחד עם תקנה 43 (ג) של הוראות השעה, שמתייחסות לעניין הזה, שלמעשה קובעות - לגבי הקיים אנחנו מאפשרים לחברות הביטוח להמשיך ולהחזיק את העודף הזה.
ברוך לוברט: לגבי המצב החדש, אנחנו החלטנו שהנכסים האלה יוחזקו כנגד עודפים, למעט במצב שבמידה שהחברה המנהלת לא לקחה הלוואות כדי לממן את הנכס הלא מוחשי, אז מאפשרים החזקה לחברות הביטוח של 50% מהנכס, גם כנגד התחייבויות פיננסיות אחרות, כמובן בתנאי שהן לא התחייבויות ביטוחיות.
שגית אפיק: סעיף 44, הוראת שעה.
ברוך לוברט: סעיף 44 זאת הוראת השעה שמתייחסת למה שדיבר פרופסור שריג לגבי תקנה 2 (ג), החלק החופשי של קרנות הפנסיה.
ברוך לוברט: ההוראה הקבועה היא לגבי 22%.
ברוך לוברט: בשנה הראשונה אנחנו מדברים רק על 14%, בשנה השנייה על 18%.
ברוך לוברט: זהו.
משה גפני: בבקשה רונן.
לרונן סולומון: להציג את כל ההשגות שלנו?
לרונן סולומון: יש לנו כמה וכמה השגות.
משה גפני: אבל היה בדיון הקודם.
רונן סולומון: נכון, אבל לא הגענו להכל.
משה גפני: בבקשה, תציג בקצרה.
משה גפני: אני לא חשבתי לקיים דיון היום.
רונן סולומון: בקצרה.
רונן סולומון: אני אומר ככה, לגבי סעיף 10 ו-11 אז אני גם מבין שהנושא נדחה, אבל אנחנו מציגים שלמעשה לא ניתן להטיל מגבלות כמו שמציעים פה בתקנות על הגופים המוסדיים.
משה גפני: זה נדחה, לא נדון עכשיו.
רונן סולומון: אז אני רק רציתי לציין את זה לפרוטוקול.
משה גפני: אתם נגד?
רונן סולומון: הצגנו את זה גם למשרד האוצר.
משה גפני: אם נקבל את עמדת אנשי האוצר שמבקשים להחמיר, אז גם תהיו נגד?
רונן סולומון: נהיה נגד כפליים.
רונן סולומון: זה לגבי זה.
רונן סולומון: לגבי תקנה 16 לגבי הלוואות לעמיתים.
רונן סולומון: כאן אנחנו ממש מתנגדים לכל סעיף 16.
רונן סולומון: למעשה מדובר בפגיעה באפשרות למתן הלוואות לעמיתים מקופת הגמל.
רונן סולומון: מה שזה יכול לגרום לעמיתים ללכת לחפש מקורות הלוואה אחרים בריביות יותר גבוהות.
משה גפני: אוקי, זה עלה בישיבה הקודמת.
רונן סולומון: נכון, אני מציין את זה עוד פעם.
רונן סולומון: אז אני אומר, זו פגיעה באותם העמיתים שירצו לבקש הלוואה.
רונן סולומון: מה שזה יגרום להם היום, בגלל שקופות הגמל הן לא ניתנות למשיכה הונית ואדם יצטרך את הכסף שלו, בדרך כזו או אחרת הוא צריך כסף לחתונת ילדיו או למקרה רפואי כזה או אחר, ואם הוא לא יכול למשוך את הכסף והוא צריך למשוך את הכסף באילוץ של לשלם קנס מסוים, לצערנו הוא יבצע את זה, כי הוא כן צריך את הכסף.
רונן סולומון: או שהוא יחפש הלוואה ממקור בנקאי או מקור אחר, בריבית יותר גבוהה.
רונן סולומון: אני אומר, אנחנו מדברים פה על פגישה ממשית בעמיתים.
משה גפני: כן, שמעתי, הלאה.
רונן סולומון: ויש לנו עוד השגה לגבי מדינת חוץ מאושרת, אם אפשר.
רוני הלמן: שמי רוני הלמן, מהלמן אלדובי קופות גמל.
רוני הלמן: אני בא פה בשם 150,000 לקוחות שיש לנו, בנכסים מנוהלים של 10 מיליארד שקלים.
רוני הלמן: יושב הראש ביקש להציג את האינטרס.
רוני הלמן: האינטרס שלי פה, אני מתמטיקאי בהכשרה, אני מאמין שמבחינה הסתברותית מה שיש לנו בים זה מפרץ מקסיקו, לכן גם רכשנו לעמיתים שלנו, עוד לפני גילוי תמר בסוף 2008, הפכנו לבעל המניות השני בקבוצת דלק אנרגיה, שמחזיקה את אבנר ודלק קידוחים; וגם יש לי אינטרס אישי במאגר השני בגודלו, שהוא משותף לישראל וקפריסין.
רוני הלמן: הנושא שרציתי לדבר עליו זה הגדרה של מדינה חוץ מאושרת, ספציפית לגבי מדינת קפריסין.
רוני הלמן: אנחנו מאמינים שקפריסין עוד בדורנו תהיה המדינה העשירה באירופה, כאשר כרגע על פי התקנות, אסור להשקיע במדינות כמו קפריסין, תורכיה ויוון.
רוני הלמן: הטיוטא החדשה המוצעת תאפשר להשקיע כספי פנסיה וגמל באגרות חוב של ממשלת תורכיה, של ממשלת יוון, אבל לא קפריסין.
רוני הלמן: הסיבה לזה, זה מה שמציק לי פה, הסיבה לזה זה החרם התורכי.
רוני הלמן: אין לי ויכוח עם הילה מהאוצר, שדיברתי איתה על הנושא הזה לגופו של עניין, אבל מבחינת הילה זו לא בעיה של משרד האוצר, כיוון שהבעיה היא פוליטית ולא כלכלית.
רוני הלמן: אם היה אסור להשקיע מבחינת התקנות החדשות באגרות חוב של ממשלת קפריסין מסיבה כלכלית, אז לא היה לי מה לבוא לפה.
רוני הלמן: אבל הסיבה היחידה שהחוק החדש הולך להיכנס, היא אך ורק בגלל החרם התורכי.
רוני הלמן: בגלל החרם התורכי על קפריסין, ישראל בעצם הולכת להצטרף אליו, לאסור על כספי הפנסיה של החוסכים להשקיע באגרות חוב של ממשלת קפריסין, ולאפשר להשקיע את כספי הפנסיה, מה שהיום אסור, באגרות חוב של ממשלת תורכיה.
רוני הלמן: אני כמובן לא מבין כלום בפוליטיקה, אבל במיוחד אני לא מבין איך זה קורה שבועיים אחרי שראש הממשלה שלנו עשה ביקור היסטורי אצל נשיא קפריסין, ואלה התקנות ש---
משה גפני: עמדתך ברורה, תודה.
משה גפני: עודד, אתה רוצה להשיב להם?
עודד שריג: כן, אני אתייחס.
עודד שריג: אולי אני אתחיל דווקא עם מדינת חוץ מאושרת, כי זה יותר קל.
עודד שריג: אנחנו פה אימצנו כללים שמקובלים בעולם ובעולם מקובל לדבר על מה שנקרא דירוג השקעה, Investment Grade.
עודד שריג: Investment Grade זה דירוג של טריפל B ומעלה ואנחנו אימצנו אותו.
עודד שריג: ובנוסף, מכיוון שמדינת ישראל חברה ב-OECD, אז גם הכללנו את מדינות ה-OECD.
עודד שריג: אנחנו עובדים לפי דירוג קיים.
עודד שריג: קפריסין לא עולה בקנה אחד עם הדירוג הזה.
עודד שריג: אם, כפי שנאמר פה, קפריסין תהיה מדינה מהעשירות בעולם, אנחנו נשמח שהדירוג יאפר להשקיע בה.
עודד שריג: עד שקפריסין הופכת להיות עשירה כמו כל המדינות העשירות בעולם, הדירוג הקיים הוא הדירוג שמחייב אותנו, ואני לא חושב שראוי לשנות את זה.
משה גפני: אני מסכים איתו, אם אי אפשר אז אי אפשר.
עודד שריג: אנחנו צריכים לזכור שההחרגה של קפריסין משמעה באותה הזדמנות החרגה של מדינות אחרות.
עודד שריג: אני לא יכול לעשות תקנת קפריסין, זה לא ייראה טוב בשום אופן ודרך, ולכן ---
משה גפני: לא, לא, בסדר, גמרנו, אנחנו סיימנו את הדיון הזה.
רוני הלמן: לא, אבל כשהאוצר רוצה הוא יכול.
רוני הלמן: לדוגמא ---
משה גפני: אתה לא יכול לדעת מה האוצר רוצה ומה הוא יכול.
רוני הלמן: אני רק רוצה ברשותך לתת דוגמא אחת.
רוני הלמן: האוצר כן החריג את קפריסין רק בשנה שעברה והוסיף אותה כמדינת חוץ מאושרת לצרכי תקנות מס הכנסה.
משה גפני: אני לא הולך לקיים דיון עכשיו על קפריסין.
הילה בן חיים: זה לא נושא פוליטי, זה נושא כלכלי גרידא.
משה גפני: פרופסור שריג, אנחנו מבקשים – תבדקו את העניין הזה.
משה גפני: אם זה אפשרי זה דווקא רעיון לא רע.
משה גפני: אני בעד קפריסין.
הילה בן חיים: להתחיל לנקוב במדינות ספציפיות?
משה גפני: אמרתי שאני מקבל את הרעיון של מה שאמר האדון הנכבד.
משה גפני: אם יש אפשרות, בבקשה לעשות את זה.
משה גפני: אין אפשרות – את לא צריכה לנמק לי.
עודד שריג: ולכן, אני רק חוזר, אנחנו בחרנו בקריטריונים שהם מקובלים בעולם.
משה גפני: לגבי השאלה הראשונה.
עודד שריג: לגבי השאלה הראשונה, אנחנו חושבים שההלוואות למבוטחים ---
משה גפני: גם רונן שאל את זה נכון?
משה גפני: רונן שאל.
עודד שריג: אני אמרתי בפעם הקודמת, הלוואות למבוטחים זה דבר שאנחנו מאפשרים אבל אנחנו מאפשרים אותו במידה מוגבלת.
עודד שריג: כי צריך לזכור שבסופו של דבר, אם אנחנו נאפשר למשוך את כל הכספים בהלוואות, לאדם עלול להיות חוסר מהותי לכשהוא יצא לפנסיה.
עודד שריג: אנחנו לא רוצים להגיע לסיטואציה הזו.
עודד שריג: אני גם רוצה להזכיר שלא מדובר במצבי מצוקה, במצבי מצוקה כבר היום ניתן למשוך כספים, אלא מדובר במישהו שרוצה לצורך רכישת מכונית לדוגמא ---
רונן סולומון: או חיתון ביתו, גם זה, זה לא רק מצוקה.
עודד שריג: או חתונת ביתו, אני לא חולק, אבל אני עדיין אומר, את הדברים האלה צריך לשים במסגרת הכוללת.
עודד שריג: אנחנו מאפשרים את זה, אבל מאפשרים את זה בצורה מידתית.
עודד שריג: אם אנחנו לא נאפשר את זה בצורה מידתית זה גם יהפך למסלול לעקוף את הטבות המס.
עודד שריג: מצד אחד לקבל את הטבות המס ומצד שני לא להיות כפוף לכל המגבלות שהחוק מחייב.
עודד שריג: ולכן צריך פה לאזן בין שתי מטרות.
עודד שריג: מצד אחד לאפשר גמישות מסוימת, מצד שני לא לאפשר גמישות אין סופית.
עודד שריג: האיזון הקיים – אני חושב שהוא ראוי.
רונן סולומון: אדוני, אם בכל זאת אפשר.
רונן סולומון: אני אומר, נכון שיש מטרה שיהיה לאדם חיסכון לגיל הפרישה שהוא יגיע עם סכום נאה ולא ימשוך לאורך הדרך בדרך של הלוואות.
רונן סולומון: אבל מה לעשות, מצבי החיים הם יותר חזקים ולפעמים אדם צריך גם במהלך חייב ,ולא רק בגיל 67, כשהוא יוצא לגיל פרישה, והוא צריך גם במהלך חייו מדי פעם חלק מהכסף.
רונן סולומון: אז נכון שאין כרגע את השלב ההוני ודיברו בדיון לפני יומיים.
רונן סולומון: חבר הכנסת חיים כץ אפילו ציין שהוא בעד והולך לקדם את הנושא.
רונן סולומון: אני אומר כרגע, המצב נכון להיום שניתן לאדם למשוך מתוך קופת הגמל, מתוך הכספים שלו הוא עצמו, הוא יכול לבוא בדעה מושכלת, לאחר שהתייעץ ובדק, לקחת 50% לאחר שצבר שלוש שנים ותק וכדומה, הוא יכול לקחת.
רונן סולומון: זו זכותו של אדם.
רונן סולומון: זה כספים שלו, הוא קיבל את זה בהחלטה נבונה ומושכלת.
רונן סולומון: הוא לא עושה את זה רק כדי לקחת את הכסף להלוואות וסתם, אבל זה משהו שקיים לו היום.
רונן סולומון: לבוא ולפגוע ברמה מסוימת באותו הלווה, הוא יחפש מקורות.
רונן סולומון: הרי בן אדם לא יכול לחיות מהאוויר ולחכות רק עד גיל 67.
רונן סולומון: הוא צריך את הכסף לחתונת ביתו או לפעמים לטיפול להורה שלו, או מי שזה לא יהיה.
רונן סולומון: אז הוא ייקח את זה הלוואה מהבנק בריבית יותר גבוהה, או ממקורות חוץ בנקאיים בריבית עוד יותר גבוהה.
רונן סולומון: אז מה עשינו?
רונן סולומון: פגענו בלקוח.
משה גפני: אז אל תיקחו ריבית גבוהה.
רונן סולומון: אנחנו נותנים את זה ב-4%.
רונן סולומון: זו ריבית מאד נמוכה.
משה גפני: אז זה לא ריבית גבוהה.
שי חרמש: לא, לא, זה שולח אותם למקורות אחרים שהריבית היא גבוהה.
רונן סולומון: אם הוא לא יקבל את זה מאיתנו הוא ילך למקורות חוץ בנקאיים, אני לא רוצה להגיד מקורות שוק אפור, וייקח את זה שם בריבית יותר גבוהה.
רונן סולומון: הוא צריך את הכסף, מה לעשות?
טמיר כהן: אבל המטרה היא באמת לשמור על החיסכון הפנסיוני.
רונן סולומון: בסדר, אבל יש לו גם את החיים.
רונן סולומון: לא רק גיל 67, הוא צריך את זה גם במהלך הדרך.
משה גפני: הבן אדם משיא את בתו, אם נותנים את זה בריבית נמוכה, בריבית נורמאלית, אז זה דווקא דבר טוב.
משה גפני: נכון שצריך לשמור על החיסכון הפנסיוני.
רונן סולומון: הוא יכול.
הילה בן חיים: בכספים הנזילים שלו הוא יכול לקחת 50% מהסכום כהלוואה על פי ההצעה שלנו, ומהכספים שלא נזילים – 30% מהסכום.
רונן סולומון: אבל גם זה לתקופה מוגבלת.
רונן סולומון: זה לא הלוואה של 30 שנה, זה ל-5 שנים סך הכל.
עודד שריג: אתם לא רוצים שהוא ימשוך את כל הכסף.
רונן סולומון: הוא לא ימשוך את כל הכסף, זה סך הכל הלוואה של 50% מהסכום, הלוואה לתקופה קצרה ---
משה גפני: רבותי, אין זמן לדיאלוג הזה.
עודד שריג: אני רוצה להעיר עוד הערה.
עודד שריג: התקנות לא מחדשות פה שום דבר.
עודד שריג: מדובר פה בחוזר.
עודד שריג: אם יש טענות, אנחנו נשמח לשמוע את הטענות לחוזר.
עודד שריג: הבקשה בתקנות היא לאפשר לנו לתת לאנשים, לאפשר לגופים לתת הלוואות.
עודד שריג: הטיעון על התקנות הוא בכלל לא במישור הזה.
משה גפני: כן, אתה שמעת את מה שאמר מר עודד שריג?
רונן סולומון: שמעתי והוא יענה עכשיו.
רונן סולומון: שמעתי.
משה גפני: לא, אפשרתי לו.
משה גפני: אני שואל רק אם שמעת.
רונן סולומון: נכון, הוא בדיוק יענה על זה עכשיו.
רונן וינוגרד: שמעתי, הקשבתי והבנתי.
רונן וינוגרד: שמי רונן וינוגרד, אני יועץ משפטי לאיגוד קופות הגמל.
רונן וינוגרד: אני חושב שאם האוצר טוען שיש חשש שעמיתים יעשו abuse במתן האפשרות לקבלת הלוואות בעמיתים, אז בעצם זה שעכשיו מבקשים לצמצם את האפשרות הזאת מ-50% מהכספים ל-30% מהכספים, חזקה על האוצר שאולי יביאו נתונים ויראו שכיום נעשה abuse בהלוואות האלו, אם הכוונה היא לצמצם את היקף מתן ההלוואות.
רונן וינוגרד: זאת למעשה חקיקה עם היבטים צרכניים.
רונן וינוגרד: כאשר מבקשים להעביר את סמכות מתקין התקנות לקבוע את היקף ההלוואות ולהעביר את זה לסמכות הממונה.
רונן וינוגרד: בנוסף, אותי לימדו בשיעור מבוא לכלכה, שמתן אשראי מאפשר צמיחה, וברגע שמצמצמים כאן את מקורות המימון של הפרט, הפרט ילך לחפש מימון במקורות אחרים.
רונן וינוגרד: המקורות האחרים הם בראש ובראשונה בנקאיים, הם יותר יקרים.
רונן וינוגרד: או לחלופין, יימנעו ממנו חלק ממקורות האשראי.
רונן וינוגרד: להשאיר את ההסדר על כנו, כאשר זה 50% במסגרת התקנות.
משה גפני: תודה, אמרת את זה גם בישיבה הקודמת, נכון?
רונן וינוגרד: נכון, חזרתי על חלק מהדברים.
משה גפני: את התיקונים העקיפים בבקשה, מי מציג, ואם אפשר בדקה וחצי?
ברוך לוברט: כיום כללי ההשקעה ---
משה גפני: תקריא אותם.
שגית אפיק: את השמות.
ברוך לוברט: יש שלושה סטים של תקנות שצורפו לנוסח הראשי, אחד זה תיקון של תקנות מס הכנסה שאנחנו מבטלים את התקנות שלמעשה הסדירו עד היום את כללי ההשקעה.
ברוך לוברט: פה אנחנו רוצים להוסיף גם ביטול של תקנה 41א', שיש בה את ההגדרות, כיוון שהיום אנחנו למעשה קובעים הגדרות חדשות בהסדר החדש.
ברוך לוברט: תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דרכי השקעות ההון), ההסדר שהיה קיים היום לגבי חברות ביטוח – אנחנו גם, כיוון ששוב ההסדרה החדשה היא למעשה הסדרה אחידה לכל הגופים המוסדיים, אנחנו מבטלים את התקנות הרלבנטיות בתקנות האלה.
ברוך לוברט: הסט האחרון זה תקנות הפיקוח (הון עצמי מזערי הנדרש מחברה מנהלת), אנחנו גם פה מבטלים את תקנה 8 שהסדירה או מסדירה את הנושא של השקעה בסט הזה של התקנות, כיוון שההסדר נכנס שוב להסדר הרחב שמאושר כאן היום.
ברוך לוברט: מעבר לזה, יש לנו חמישה סטים נוספים של תקנות שבהם אנחנו למעשה כדי לאחד את ההגדרות החדשות, גם בסטים האלה אנחנו על דרך ההפניה מפנים באותן תקנות לתקנות השקעה של גופים מוסדיים.
ברוך לוברט: אני אקריא באלו תקנות מדובר: תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים קופות גמל, רכישה ומכירה של ניירות ערך.
ברוך לוברט: קופת גמל בניהול אישי.
ברוך לוברט: הוצאות ישירות בשל ביצוע עסקאות.
ברוך לוברט: השתתפות חברה מנהלת באסיפה כללית וחישוב שווי נכסים.
משה גפני: רבותי, אני עובר להצבעה.
משה גפני: אני מוריד את תקנות 10 ו-11.
משה גפני: אני לא מצביע על תקנה 10 ועל תקנה 11.
משה גפני: אני דוחה את זה בכמה ימים.
משה גפני: אנחנו נברר את העניין הזה ואנחנו נצביע על זה בנפרד.
משה גפני: כל השאר, כולל התיקונים העקיפים, אני מבקש להצביע.
רונן סולומון: אדוני, רק אם אפשר, מה לגבי סעיף 16 ולגבי מדינת חוץ מאושרת, כי אמרת להם לבדוק את זה.
רונן סולומון: לגבי מדינת חוץ מאושרת אמרת למשרד האוצר לבדוק.
משה גפני: בסדר, מה אתה חושב ששכחתי?
משה גפני: אמרתי שאם אפשר יהיה להכניס את זה – הם יכניסו.
משה גפני: הוא אומר שאי אפשר.
משה גפני: מי נמנע – אין?
משה גפני: בעד – פה אחד התקנות אושרו.
משה גפני: התקנות, להוציא תקנות 10 ו-11, והתיקונים העקיפים אושרו.
משה גפני: שינויים בתקציב לשנת 2012.
משה גפני: פנייה מספר 45– תנועות נוער, שנת שירות
אורי שמרת: מדובר בתקצוב של 17 מיליון שקלים לסמינרים בהתאם להסכם הקואליציוני עם הבית היהודי.
משה גפני: איזה סמינרים?
אורי שמרת: בעיקר סמינרים של הציונות הדתית.
משה גפני: סמינרים למה?
אורי שמרת: להוראה.
אורי שמרת: מכללות להכשרת מורים.
אורי שמרת: שלושה מיליון שקלים תמיכה לתנועות הנוער.
ציון פיניאן: איזה תנועות נוער?
אורי שמרת: תמיכה סטנדרטית.
אורי שמרת: אם אני לא טועה, זאת תמיכה שעוברת כל שנה בתחילת השנה.
אורי שמרת: זה לא צבוע לתנועות נוער מסוימות.
אורי שמרת: מדובר על הגדלת תקנת תנועות הנוער וזה מיועד לכל תנועות הנוער.
אורי שמרת: מדובר על הגדלת תקנת כל תנועות הנוער.
אורי שמרת: זאת תמיכה בכל תנועות הנוער.
ציון פיניאן: ביקשו שכמה מפלגות יעבירו לתנועות הנוער.
ציון פיניאן: האם זה קשור?
אורי שמרת: אני לא יודע שזה קשור.
אורי שמרת: מדובר על שלושה מיליון שקלים.
משה גפני: שלושת המיליון והשישה מיליון, גם הם של הבית היהודי?
משה גפני: למה שישה מיליון לשין-שין ולמה רק שלושה מיליון לתנועות הנוער?
אורי שמרת: בשנה הקודמת זה הועבר.
אורי שמרת: זאת החלוקה.
משה גפני: החלוקה הייתה הפוכה.
משה גפני: לתנועות הנוער היו שישה מיליון והיו ארבעה לשין-שינים.
אורי שמרת: אם אני לא טועה, כך הייתה החלוקה גם בשנה שעברה.
משה גפני: כל הזמן זה היה אחרת.
משה גפני: מי החליט על החלוקה הזאת?
אורי שמרת: משרד החינוך.
אורי שמרת: סדר העדיפויות של משרד החינוך.
אורי שמרת: אני רק אזכיר בהזדמנות זאת שגם במסגרת החלטת הממשלה אחרי ועדת טרכטנברג, התקנה של תנועות הנוער אמורה לגדול בעוד כעשרים מיליון שקלים.
משה גפני: אני רוצה הסבר על הדבר הזה.
משה גפני: אני רוצה לדעת למה החלוקה היא כזאת.
משה גפני: אם ההסבר הוא טרכטנברג, אז לא.
אורי שמרת: לא, ההסבר הוא לא טרכטנברג.
אורי שמרת: אמרתי את זה בהערת אגב.
משה גפני: אני רוצה הסבר למה החלוקה היא לא חלוקה שווה.
משה גפני: יש תנועות נוער שלא יקבלו מהשין-שינים.
משה גפני: כל הזמן דובר על כך.
אורי שמרת: מדובר כאן בתקציב תוספתי.
אורי שמרת: אתה שואל למה השין-שינים מקבלים יותר.
אורי שמרת: מדובר בתקציב תוספתי מעבר לתקציב הקיים.
משה גפני: תוספתי של מי.
משה גפני: מה זה תוספתי?
משה גפני: מישהו מביא את הכסף מהבית?
משה גפני: אם זה הסכם קואליציוני, אני לא רוצה.
אורי שמרת: לא, זה לא הסכם קואליציוני.
משה גפני: אז מה זה תוספתי?
משה גפני: תוספתי מאיפה?
אורי שמרת: מתקציב משרד החינוך.
משה גפני: אין לי זמן.
משה גפני: אני חייב ללכת ליושב ראש.
משה גפני: אני מבקש הסבר על החלוקה הזאת.
ציון פיניאן: היום יום רביעי, כ"ב בשבט התשע"ב, ה-15 בפברואר 2012.
ציון פיניאן: על סדר היום הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 48) (תעודות התחייבות), התשע"ב-2011.
ציון פיניאן: אני מבין שהייתה כבר ישיבה ראשונה בה נאמרו הדברים באופן כללי אם יש לעוד מישהו להעיר בנושא הכללי בקצרה, בבקשה.
ציון פיניאן: במידה ולא, נתחיל בהקראה.
ציון פיניאן: נתחיל בהקראה.
ענת מימון: אני רוצה להעיר הערה כללית שעלתה לגבי תעודות הסל.
ענת מימון: זה לא נמצא ממש בסעיפים אלא איזשהו נושא שהעלו לגבי ההחלה של הצעת החוק לתעודות סל ומוצרי מדדים.
ענת מימון: חשוב לשמוע את העמדה לגבי מה שעומד לקרות עם זה.
ענת מימון: לא חייבים לקבל כרגע החלטה, אבל שפשוט נדע לאן הרוח נושבת.
רונן סולומון: עמדה מטעם הרשות?
ענת מימון: את ההערה שמענו.
דניאל אילון: ראשית, אני מתנצלת על קולי.
דניאל אילון: אני לא חשה בטוב.
דניאל אילון: לכן עוד מעט אני אעביר את רשות הדיבור לחברותיי שסייעו לי.
דניאל אילון: אולי אני אקדים משהו באופן כללי ואגב כך אני גם אתייחס לעניין של הפטור שנדרש למוצרי מדדים.
דניאל אילון: החוק הזה בא לטפל בבעיה שהיא מחד בוערת וחשובה מאין כמוה בימים אלה בהם אנחנו נתקלים בהסדרי חוב שבעיקר מגיעים מאוחר מדיי כאשר אין מי שמזהה בשלב מוקדם יותר את הקשיים של החברה ויכול לפעול להימנעות מהגעה להסדר חוב שהוא כבר קשה ובעל תנאים שהם אינם מספקים או תספורתיים בצורה זו או אחרת לציבור.
דניאל אילון: מצד אחד הנושא בוער ומצד שני הבערה שלו גורמת לצרכים להשתנות מיום ליום.
דניאל אילון: מאז הדיון שעבר, מההתקשרות בהסדר חוב נוסף, היו החלטות של בתי משפט וידועה גם הצעת חוק פרטית שהגישה אחת מחברות הוועדה, חברת הכנסת גלאון, אשר קיבלה את תמיכתה של ועדת השרים לחקיקה בתנאי שהיא תותאם להצעת חוק ממשלתית.
דניאל אילון: על הצעת חוק ממשלתית כזאת עובדת בימים אלה הרשות ביחד עם משרד המשפטים.
דניאל אילון: הצעת החוק הזאת מבקשת לייסד בתהליכים שמתקיימים על פי סעיף 350 לחוק החברות מוסד חדש שהוא מפקח.
דניאל אילון: מאוד יהיה חשוב לנו להבהיר שמוסד המפקח אינו גורע מכוחו של הנאמן שאת כוחו אנחנו מבקשים לחזק במסגרת תיקון החוק שמונח כאן ולכן למשל יש להניח שבמהלך התיקון אנחנו נרצה להבטיח את זה ולעשות הלימה בין שני החיקוקים אלא שהחיקוק השני נכתב ימים אלה ולכן אין את זה באמתחתנו כבר עתה.
דניאל אילון: זה סוג אחד של תיקונים שאני רוצה לספר שיובאו בהמשך הדרך.
דניאל אילון: סוג אחר של תיקונים הם למשל כאשר נכון להיום נאמן לתעודות התחייבות, כיוון שהוא לא חלק מקבוצת המחזיקים בעצמו – ועוד נגיע לדון בכך באריכות עת נגיע לסעיף שמדבר על כך שקיומו של הנאמן אינו גורע מזכותם של המחזיקים בעצמם לפעול, ואני יודעת שיש לא מעט הערות לסעיף הזה אבל נדון בהן כאשר נגיע לשם – אבל נכון להיום הנאמן אינו מהווה חלק מהקבוצה ולכן הוא לא תובע תובענה ייצוגית בעצמו כי תנאי להגשת תובענה ייצוגית זה שאתה תהיה חלק מהקבוצה.
דניאל אילון: יחד עם זאת, כשהוא מגיש תביעה, בטבעה היא תביעה קבוצתית כי היא בשם קהל אנשים מחזיקי אותה סדרה שלה הוא משמש נאמן.
דניאל אילון: יוצא שכעת הוא אינו נהנה מאף אחד מהדינים המקלים שיכולים לסייע במצב דברים זה.
דניאל אילון: מחד, כיוון שזאת איננה תובענה ייצוגית, הוא לא נהנה מהפטור מהאגרה שקבוע בתקנות האגרות והוא גם אינו נהנה ממימון הרשות, מאפשרות לקבלת , לתובענה בצורה מלאה או חלקית כיוון שזאת אינה תובענה ייצוגית.
דניאל אילון: אנחנו נרצה לנסות לתת לזה מענה במסגרת התיקון בהמשך.
דניאל אילון: מעבר לשני אלה, בבוקרו של יום הדיון האחרון שהיה רק לפני שבוע, קיבלנו שורה ארוכה מאוד של הערות מהגופים שיושבים כאן ומגופים אחרים.
דניאל אילון: אני חייבת לומר שלא הספקנו ללמוד אותן באופן מעמיק.
דניאל אילון: קראנו אותן, התחלנו למידה שלהן והתחלנו שיח עם הגופים.
דניאל אילון: עם חלקם נקבעו ישיבות היום שהן נדחו מחמת הישיבה הזאת.
דניאל אילון: לכן לחלק מהדברים נוכל לתת מענה כבר עתה ולחלקם לא.
דניאל אילון: לשאלה הזאת של החרגת מוצרי המדדים, נטייתנו הטבעית היא חיובית.
דניאל אילון: כלומר, אנחנו רואים שיש מקום להבחין בין חברות שמנפיקות תעודות סל ואולי גם מוצרי מדדים אחרים - נצטרך לדון בכך אבל הנטייה היא חיובית - שממילא בתיקון חוק שמתקדם כרגע והופץ תזכיר חוק בגינו שתיקון 16 לחוק השקעות משותפות בנאמנות, יש כוונה להסיט את כל ההסדר הזה מעולם של דיווח לעולם של פיקוח, כלומר, תחת הסדרה של השקעה משותפת לפי חוק השקעות משותפות בנאמנות ולכן תהיה הסדרה מלאה ורחבה של התחום הזה באזור הסדרה אחר, וגם בגלל האופי השונה שהחברות האלה פועלות בשורה ארוכה של סדרות, לעתים היא מגיעה כדי מאה סדרות, אם לא יותר, ואם הם יפעלו אל מול נאמן לכל סדרה וסדרה זה יכול להכביד שלא לצורך, הנטייה הטבעית שלנו לכן היא להיענות לבקשה.
דניאל אילון: אני עוד לא יודעת לומר בשלב זה אם באופן מלא או חלקי.
דניאל אילון: אנחנו נצטרך לדון בזה ולבוא עם תשובות בדיונים הבאים.
דן אבנון: הזכירה חברתי דניאל רימון את הצעת החוק שכרגע נרקמת לתיקון סעיף 350 כאשר הסיבה לכך נעוצה בשתי הנחות והיא הזכירה אותן, כאשר האחת היא שהסדרי החוב נפתחים מאוחר מדיי והשנייה היא שהסדרי החוב לא מיטביים או לא יעילים או לא אופטימאליים.
דן אבנון: אני מבקש גם מרשות ניירות ערך וממשרד המשפטים, אם יש כאן נציגים, או ממשרד האוצר לעשות בדיקה אמפירית האם כך הדברים.
דן אבנון: אנחנו חושבים שהדברים אינם בהכרח כך ואנחנו חושבים שכאשר יוצאים לתיקון כל כך חשוב ומרחיק לכת, ראוי לעשות בדיקה ולבדוק האם כך הדברים.
דניאל אילון: אני רוצה לומר שאנחנו עושים בחינה עמוקה אל מול משרד המשפטים אבל התיקון המדובר הוא הצעה לתיקון חוק החברות ומשכך באופן טבעי מי שהוביל את התיקון זה משרד המשפטים כאשר אנחנו עובדים מאוד בצמוד אליו.
דניאל אילון: אני מניחה שהתיקון יובא לוועדת החוקה אבל בהחלט אתם מוזמנים ואתם שותפים להערות להליך.
דן אבנון: נכון, היינו בפגישה במשרד המשפטים וזאת הייתה השאלה הראשונה ששאלנו, האם הם ערכו בדיקה, האם הנחת היסוד שלהם היא נכונה או לא.
דן אבנון: הם לא ערכו בדיקה אבל צריך לערוך בדיקה.
ציון פיניאן: זה נוגע לתיקון.
ציון פיניאן: אגב, במשך כל הימים הקרובים בהם נדון בהצעת החוק, מוניתי ליושב ראש ועדת המשנה, כך שתצטרכו לבלות אתי כאן.
נתי שילה: ייקבע איזשהו לוח זמנים?
ציון פיניאן: אין לוח זמנים.
ציון פיניאן: בדרך כלל אנחנו קובעים שלושה-ארבעה ימים לפני כן, אבל היות והיום היה צריך להיות דיון בנושא אחר וכנראה אחד השרים לא היה מוכן, התפנה לנו הזמן והחלטנו לקיים את הישיבה.
ענת מימון: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 48) (תעודות התחייבות), התשע"ב-2011 1.
ענת מימון: החלפת כותרת פרק ה'1 והוספת כותרת סימן א' בפרק ה'1 בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1969 (להלן – החוק העיקרי), במקום הכותרת "פרק ה'1: נאמנות לתעודות התחייבות" יבוא: פרק ה'1" תעודות התחייבות סימן א': הגדרות" 2.
ענת מימון: תיקון סעיף 35א בסעיף 35א לחוק העיקרי, אחרי ההגדרה "חוק הנאמנות" יבוא: "אסיפה כללית של מחזיקים בתעודות התחייבות" – אסיפה שנתית של מחזיקים בתעודות התחייבות או אסיפה מיוחדת של מחזיקים בתעודות התחייבות מסדרה מסוימת.
ענת מימון: "אסיפה כללית נדחית" – אסיפה נדחית כמשמעותה בעיפים 74 או 78(ב) לחוק החברות כפי שהם מוחלים בסעיף 35יב6(8) ו-(9).
ענת מימון: "אסיפה מיוחדת של מחזיקים בתעודות התחייבות" – אסיפה כללית של מחזיקים בתעודות התחייבות מסדרה מסוימת, שאינה אסיפה שנתית של מחזיקים בתעודות התחייבות.
ענת מימון: "אסיפה שנתית של מחזיקים בתעודות התחייבות" – אסיפה כללית של מחזיקים בתעודות התחייבות מסדרה מסוימת, לפי סעיף 35יב1.
ענת מימון: "חבר בורסה" – מי שהוא חבר הבורסה בהתאם לתקנון הבורסה כמשמעותו בסעיף 46.
ענת מימון: "חברת חוץ" – חברה הרשומה כחברת חוץ לפי סעיף 346 לחוק החברות.
ענת מימון: "מחזיק", "מחזיק בתעודת התחייבות" – כל אחד מאלה: (1) מי שלזכותו רשומה אצל חבר בורסה תעודת התחייבות, ואותה תעודת התחייבות נכללת בין תעודות ההתחייבות הרשומות במרשם המחזיקים בתעודות התחייבות כמשמעותו בסעיף 35ח2, על שם חברה לרישומים.
ענת מימון: (2) מי שלזכותו רשומה תעודת התחייבות במרשם המחזיקים בתעודות התחייבות.
ענת מימון: "מרשם הנאמנים" – כמשמעותו בסעיף 35ג1".
רונן סולומון: יש לנו הערה לגבי ההגדרה של מחזיק.
ענת מימון: עוד לפני, לגבי האסיפה הכללית, הערה לשונית.
ענת מימון: יש כאן איזושהי מעגליות.
דניאל אילון: כן, ביקשתי להציע תיקון.
דניאל אילון: את רוצה שנסביר כל סעיף?
ענת מימון: תסבירו בקצרה ואם מבחינת
ענת מימון: כם יש תיקון, תאמרו אותו עכשיו.
דניאל אילון: ראשית, שם הפרק שונה מנאמנים לתעודות התחייבות לתעודות התחייבות מפני שההוראות הכלולות בו עתה הן רחבות יותר מהסדרת הנאמנים עצמם.
דניאל אילון: שנית, בהגדרה האסיפה הכללית של מחזיקים בתעודות התחייבות, למעשה זה שם כולל לשני סוגי האסיפות שיכולות לבוא לעולם של מחזיקי תעודות ההתחייבות.
דניאל אילון: אסיפה אחת היא אסיפה שנתית אשר הוגדרה למטה באותו סעיף, שהיא מתכנסת לפי סעיף 35יב1.
דניאל אילון: כשנגיע אליה, וגם עליה יש דיונים, זאת אסיפה בה אמורים לאשר את הנאמן ולדון בדוח השנתי של הנאמנות.
דניאל אילון: באסיפה השנייה היא אסיפה מיוחדת, כלומר, אסיפה שכונסה באופן מיוחד על ידי מחזיק גדול או על ידי הנאמן שהוא מצא בכך צורך.
דניאל אילון: זה מוסדר בסעיף 35יב2.
דניאל אילון: שני סוגי האסיפות האלה נכללים תחת האסיפה הכללית של מחזיקים בתעודות התחייבות.
דניאל אילון: המלים מסדרה מסוימת, בסוף ההגדרה, הן מיותרות כיוון שהן מופיעות תחת כל אחד משני הרכיבים של ההגדרה.
דניאל אילון: אם תסתכלו באסיפה השנתית של מחזיקים בתעודות התחייבות, מתייחסים לסדרה המיוחדת, ואם תסתכלו על ההגדרה השנייה של אסיפה מיוחדת, גם שם יש את המלים.
דניאל אילון: אם כן, המלים "מסדרה מסוימת" מיותרות.
דניאל אילון: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לכך שיש הבחנה בין החלטה מיוחדת לאסיפה מיוחדת והם לא אותו הדבר.
דניאל אילון: החלטה מיוחדת יכולה להיות או באסיפה שנתית רגילה או באסיפה מיוחדת.
דניאל אילון: ההגדרה השנייה היא שהאסיפה הכללית נדחית.
דניאל אילון: אסיפה נדחית היא אסיפה שמתרחשת כאשר אין קוורום למועד האסיפה הראשונה.
דניאל אילון: אז נדחה מועד האסיפה למועד מאוחר יותר והוא מתרחש בקוורום מצומצם בדומה לאסיפות נדחות של בעלי מניות.
דניאל אילון: לכן יש כאן החלה של ההוראות הרלוונטיות בחוק החברות ושינויים המחויבים אותם אפשר לראות בסעיפים אליהם הפנינו בתוך ההגדרה.