GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: שלוש ועדות מספיקות?
יעקב שנרב: לא, אבל זה מה שיש.
משה גפני: כמה ועדות צריך?
יעקב שנרב: תכף אני אביא נתונים ואסביר את הבעיה.
יעקב שנרב: רוב ההחלטות שניתן לשלם אותן התקבלו.
יעקב שנרב: הרוב המכריע.
יעקב שנרב: צריך לזכור שחלק גדול מהבקשות משולמות רק אחרי גמר שלד.
יעקב שנרב: לצערי חלק גדול מהמפונים, רובם, עדיין לא סיימו את השלד מסיבות ידועות ולכן גם אם ההחלטה הייתה עוברת, לא היה ניתן לשלם אותה.
יעקב שנרב: עד היום התקבלו כ-24,883 החלטות בוועדות של המינהלה.
יעקב שנרב: בעקבות תיקוני החקיקה עומדים בפנינו עוד 6,000 החלטות.
יעקב שנרב: אני חושב שזה עצוב שלא מצליחים לממש כל כך מהר את ההחלטות האלה וזה לוקח זמן.
יעקב שנרב: צריך לזכור שני דברים.
יעקב שנרב: קודם כל, חלק גדול מתיקוני החקיקה, אנשים צריכים להגיש את הבקשות.
יעקב שנרב: אני אתן דוגמה שהיא קיצונית כלפי מטה בנושא של ערך כינון של העסקים, שזה הכי מורכב.
יעקב שנרב: עד היום הוגשו חמש בקשות.
יעקב שנרב: כל כך מורכב.
יעקב שנרב: גם למפונים מאוד מאוד קשה להגיש את זה.
יעקב שנרב: צריכים להיות מתואמים עם הרבה מאוד סעיפי החוק, צריך ורואה חשבון.
יעקב שנרב: לקחנו על עצמנו לנסות לעזור בנושא הזה.
יעקב שנרב: עד היום, מתוך חמש הבקשות שהגישו שלוש בקשות הוגשו בזמן האחרון.
יעקב שנרב: גם להגיש לוקח זמן.
יעקב שנרב: אני מזכיר שבמסגרת השינויים שנעשו בשנתיים האחרונות, אנחנו איתרנו את הנושא שצריך להגיש בקשה.
יעקב שנרב: למשל, נושא ציוד.
יעקב שנרב: זה פתח את כל התיקים.
יעקב שנרב: מדובר על 1,728 תיקים רק בנושא ציוד.
יעקב שנרב: אנחנו איתרנו את הנושא ואנשים לא צריכים לבקש את זה אלא אנחנו ביוזמתנו פותחים את התיקים.
יעקב שנרב: המשמעות היא שמתוך 1,728 החלטות, עד היום התקבלו 631 שזה למעשה כל מי שהיה יכול לקבל כסף.
יעקב שנרב: זה נכון שרק שליש מההחלטות התקבלו, אבל שני השלישים האחרים, שמנו אותם בתעדוף נמוך יותר מכיוון שמקבלים את הכסף רק אחרי כניסה לבית.
יעקב שנרב: העברנו את המשקל לנושאים אחרים מכיוון שממילא גם אם אני אקבל את ההחלטה עכשיו ואני ארוץ אתה, את הכסף הוא יקבל רק תוך חודשיים מהכניסה לבית כאשר הוא לא יכול להתחיל.
יעקב שנרב: יש מקומות בחלק מהאתרים שמכל הסיבות שכולכם יודעים רק עכשיו מתחילים אבל אני לא אזכיר דברים שקשורים גם לבירוקרטיה אבל גם לדברים נוספים.
יעקב שנרב: לכן זה נכון שבחלק מהנושאים התקבלו רק שליש מההחלטות אבל הן מהוות תשעים אחוזים ולמעלה מתשעים אחוזים מאלה שיוכלו לקבל את הכסף.
אורי אריאל: כמה אתם ביקשתם מהאוצר בתחילת הדיון?
יעקב שנרב: אנחנו ביקשנו את השלמת התקנים המקורית שהייתה
אורי אריאל: דברו אתנו במספרים.
עדיאל שמרון: אם לדייק במספרים, אני רוצה שנהיה הגונים בעמדה שלנו כאן.
עדיאל שמרון: אנחנו בסופו של דבר קיבלנו את מלוא התקנים שביקשנו מאגף הכספים.
עדיאל שמרון: יעקב, ביקשנו 68 תקנים וקיבלנו 68 תקנים.
אברהם מיכאלי: בקיצור, עשיתם טעות בהערכה שלכם.
עדיאל שמרון: אני לא חושב שעשינו טעות.
עדיאל שמרון: לפי מה שאמר עכשיו המשנה למנכ"ל, אם שמת לב לנתונים, הוא אומר לך שמהבקשות שהתחלנו לדון, דנו בתשעים אחוזים.
אליהו אוזן: אפשר לומר משהו?
אליהו אוזן: אני אדבר כבעל עסק ואדבר על מספרים.
משה גפני: לא ידברו כמה אנשים יחד.
משה גפני: זאת אומרת, הכול בסדר, יש 68 תקנים.
עדיאל שמרון: אנחנו אומרים שהאויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
משה גפני: לא, אתם לא עוסקים בפילוסופיה.
משה גפני: אתם עוסקים בדברים מעשיים.
משה גפני: על פילוסופיה אנחנו נחליט.
עדיאל שמרון: אנחנו עשינו תוכנית עבודה - ואפשר להציג אותה בפני הוועדה – מחולקת על פני השנים עד שנת 2013 ו-2014 שאומרת מה כמות התיקים בה אנחנו צריכים לדון בכל שנה ומה כוח האדם לו אנחנו נדרשים לצורך כך.
עדיאל שמרון: נכון שהיו לנו דיונים ארוכים עם האוצר ויכול להיות שאם הדיון הזה היה מתקיים לפני שלושה חודשים, היינו אומרים אחרת אבל במהלך הדיונים הארוכים האלה, בסופו של דבר הגענו להסכם שנתן לנו פחות או יותר את מה שרצינו.
עדיאל שמרון: הרב אופיר אמר קודם שיש התניה אחת להסכם שאמרה שלא תקבלו את מלוא התקנים עכשיו אלא תקבלו חלק מיידית וחלק מעט יותר מאוחר אחרי שיקרו כמה דברים ואנחנו היינו שמחים אם הכול היה קורה מיידית בסך הכול הבעיה שלנו היא בקליטה של האנשים האלה.
עדיאל שמרון: צריך להבין שגם אם אני קולט מחר 25 עובדים חדשים, עד שהם מבינים את החומר, לוקח זמן.
עדיאל שמרון: החוק הזה הוא חוק מאוד מורכב שמאוד קשה להבין אותו וצריך להכיר את העבודה.
עדיאל שמרון: לנו חשוב לשמר את העובדים שלנו היום כדי שלא ילכו כי כולם יודעים שהמינהלת הולכת להיסגר בעוד תקופה לא ארוכה וזאת גם בעיה ניהולית שלנו אתה אנחנו מתמודדים ובנושא הזה אנחנו לא צריכים את עזרת הוועדה.
משה גפני: כמה תקנים צריך עכשיו?
יעקב שנרב: מה שסוכם.
יעקב שנרב: סוכם שייתנו מה שיש היום.
יעקב שנרב: זאת בקשה לא מוגזמת.
משה גפני: אני לא רוצה לשמוע עכשיו על כל התקנים.
משה גפני: תגיד לי מספר.
עדיאל שמרון: בסך הכול יהיו 68 וחצי עובדים במינהלה מתוכם שבעה תקנים הם תקנים חדשים.
משה גפני: שבעת התקנים האלה אוישו?
עדיאל שמרון: לגבי שבעת התקנים האלה יש אישור ביחס לשלושה מהם, אישור ראשוני, ולגבי ארבעה יינתן אישור בשלב יותר מאוחר.
עדיאל שמרון: העובדים האלה נמצאים בהליכי קליטה.
משה גפני: מחפשים עוד ארבעה?
עדיאל שמרון: כן.
אופיר כהן: עוד לא קיבלנו אישור לארבעה.
אופיר כהן: קיבלנו אישור לשלושה והם נמצאים בהליכי קליטה אבל עדיין לא נקלטו כי גם זה לוקח את הזמן שלו.
אופיר כהן: לגבי ארבעה עוד לא קיבלנו אישור ועוד לא התחלנו בהליכים שלהם.
משה גפני: מי צריך לתת לכם אישור?
אופיר כהן: אנחנו מול האוצר.
משה גפני: שר האוצר?
יעקב שנרב: אגף התקציבים.
עדיאל שמרון: צוות ביטחון של אגף התקציבים בראשות נח הקר, דניאלה שנמצאת כאן והסגן שלהם, מאיר.
עדיאל שמרון: זה הצוות מולו אנחנו עובדים.
משה גפני: למה לא מאשרים להם את ארבעת התקנים?
דניאלה פרתם: אני אחזור ואומר.
משה גפני: לא, אל תחזרי על שום דבר.
משה גפני: למה לא מאשרים להם ארבעה תקנים?
דניאלה פרתם: אני רוצה להסביר את הסיכום.
משה גפני: לא מעניין אותי הסיכום.
משה גפני: כשלא היית כאן, הם אמרו מה הסיכום.
משה גפני: הם אמרו שהם מתואמים אתכם.
דניאלה פרתם: ארבעת התקנים מותנים בכך שמנכ"ל משרד ראש הממשלה יאשר את חלוקת הסמכויות של מינהלת תנופה לאחר פירוקה באמצע 2013.
דניאלה פרתם: אנחנו מחכים לאישור של מנכ"ל משרד ראש הממשלה לחלוקת הסמכויות של מינהלת תנופה.
משה גפני: יש עוד נושאים?
משה גפני: אני יוצא מדעתי.
זאב אלקין: עכשיו אתה מבין למה הטרדתי את הוועדה.
משה גפני: לא, לא היית צריך להטריד.
משה גפני: פשוט צריך לאשר לי את החוקים שאגף התקציבים מתנגד והכל היה בסדר.
משה גפני: צריך לאשר את החוק על המים, את החוק על נכי רדיפות הנאצים, הכול היה צריך להיות מאושר והיית רואה מה הם אומרים, הגיבורים הגדולים האלה.
משה גפני: אתה פשוט מגן עליהם, והנה נראה מה הם עושים.
משה גפני: אתה שמעת מה היא אמרה?
משה גפני: כי אם לא, אני נועל את הישיבה.
דורון בן שלומי: אני שומע כאן את הדיונים ואני רוצה להסביר את המקום המסוים בו אנחנו נמצאים.
דורון בן שלומי: בסיכומו של יום אני כאן מייצג את התושבים.
דורון בן שלומי: יש קשר טוב, מעשי וביצועי גם עם אגף התקציבים.
משה גפני: תעשה לי טובה, לא תצליח להרגיע אותי הבוקר.
משה גפני: אל תגיד אם בסדר או לא בסדר.
דורון בן שלומי: לא אמרתי את זה.
משה גפני: עד שמנכ"ל משרד ראש הממשלה לא יסדר, האיש שגירשו אותו מגוש קטיף לא יקבל אישור על הציוד או לא יקבל אישור על הבית.
דורון בן שלומי: היושב ראש גפני, אני שמח שאתה מייצג אותנו יותר מאשר אנחנו.
דורון בן שלומי: אותנו זה באמת לא מעניין מה הסיכומים אלא אותנו מעניינות התוצאות.
דורון בן שלומי: ביקשת לדעת דברים נוספים.
דורון בן שלומי: במסגרת החלטת הממשלה על סיום הסכסוך הזה, סוכם שם על תקנים לרבנים ליישובי הקבע.
משה גפני: אתמול אישרנו כסף לרבנים.
יעקב שנרב: זה לזמני.
דורון בן שלומי: לפני חצי שנה אנחנו הגענו לטבלה מוסכמת עם מינהלת תנופה.
דורון בן שלומי: הדבר הזה נמצא בעבודה אבל בשורה התחתונה, הוא לא נסגר והוא צריך להיסגר מול משרד הדתות.
משה גפני: למשרד הדתות?
דורון בן שלומי: לאגף הדתות במשרד ראש הממשלה, איך שקוראים לו.
משה גפני: זה המשרד לשירותי דת?
שירה ברנד: זה המשרד לשירותי דת.
משה גפני: זאת עוד זרוע של הממשלה.
דורון בן שלומי: היא כפופה להחלטות הממשלה אבל זה לא נסגר.
משה גפני: סתם אני אומר.
משה גפני: זרוע ביצועית של הממשלה.
דורון בן שלומי: נכון.
דורון בן שלומי: זה לא נסגר.
משה גפני: למה זה לא נסגר?
משה גפני: הרב אופיר, למה זה לא נסגר?
אופיר כהן: נושא התקנים של הרבנים?
אופיר כהן: זה תלוי במשרד הדתות.
אופיר כהן: יש בעיה עם הקטע של התקנים שמשרד הדתות לא יכול לתת תקנים חדשים בגלל בג"ץ הרפורמים.
אופיר כהן: שר הדתות, בתיאום אתנו אחרי הרבה זמן, עכשיו יצא מכתב לבית המשפט והוא מבקש החרגה של רבני גוש קטיף מהסיפור הזה.
דורון בן שלומי: הנושא האחרון הוא סיפור יישובי ספר.
דורון בן שלומי: במסגרת כל התהליך שקרה בשנים האחרונות הוקמו ישובים חדשים באזורים שהוכרו על ידי מדינת ישראל כמקומות ספר.
דורון בן שלומי: הבעיה היא שהסיפור של יישובי ספר מוכר על פי רשימת ישובים ולא מוכר על פי אזור.
דורון בן שלומי: אנחנו באנו למשרד האוצר ואמרנו לו שיש כאן אזור שלם, הוקמו כאן ישובים חדשים ושיוסיפו את הישובים החדשים למקומות האלה.
דורון בן שלומי: הם אמרו שהרשימה סגורה, תב"א סגורה ואי אפשר להוסיף אף אחד.
שי חרמש: בעוטף זה הוסדר.
דורון בן שלומי: לא הוסדר.
זאב אלקין: כמה שזה מפתיע.
זאב אלקין: הם נופלים מכל כיוון.
דורון בן שלומי: אנחנו משלמים כמו בתל אביב.
זאב אלקין: הם נופלים מעזה.
אליהו אוזן: אנחנו לא בעוטף עזה, אבל אנחנו גם לא במקום אחר.
דורון בן שלומי: כיוון שהרשימה היא רשימה סגורה מבחינת הישובים, ישבנו לדיון לא רשמי או רשמי עם נציג ממשרד האוצר באגף אחר ולא באגף התקציבים, לא זוכר בדיוק איזה אגף זה היה, והם אמרו שההיגיון שלנו הוא מאה אחוזים אלא שצריך לסגור את זה וביקשו לראות איך צריך לסגור את זה אבל בינתיים השנים עוברות.
משה גפני: מי זה תנו?
משה גפני: אני רוצה היום שמות.
אליהו אוזן: ערן יעקב מאגף המסים ונמרוד מהאוצר.
משה גפני: נמרוד הוא היועץ של שר האוצר וערן יעקב הוא סמנכ"ל ברשות המסים.
דורון בן שלומי: עם נמרוד צריך לסגור.
משה גפני: ערן יעקב ונמרוד עובדים יחד?
דורון בן שלומי: שר האוצר צריך לחתום על הצו להכניס את הישובים האלה ליישובי ספר.
דורון בן שלומי: נמרוד הוא זה שצריך להמליץ לשר האוצר אבל בינתיים הוא לא עושה את זה.
משה גפני: הוא צריך לחתום על כל שאלה יישובי ספר.
אליהו אוזן: להכניס לרשימה.
אופיר כהן: יש עוד נקודה אחת שאני רוצה להעלות.
אופיר כהן: במסגרת הקטע של שולם או לא שולם, אחרי שעושים את כל הוועדות, בסופו של דבר כסף צריך לעבור מכאן לכאן.
אופיר כהן: לדוגמה ניקח את משרד החקלאות.
אופיר כהן: יש חקלאים שצריכים לקבל כספים ומענקים בעקבות החלטות, בסופו של דבר משרד החקלאות רוצה לשלם אבל עוד לא הועבר אליו הכסף.
אופיר כהן: כאן אני פונה גם לחברינו באוצר.
אופיר כהן: הרבה פעמים דברים כאלה נתקעים בגלל דבר כזה שכספים לא הועברו או שמגיעים אליכם לוועדה והם לא אמורים להתעכב.
זאב אלקין: בנושאים האלה, לא הייתה העברה שנתקעה.
אופיר כהן: גם היום יש הפניות תקציביות שעוד לא עברו.
טמיר כהן: איפה?
טמיר כהן: לא אצלנו.
משה גפני: אנשים מתקשרים אלי ושואלים למה אני מעכב העברות תקציביות.
משה גפני: זה לא רק בנושא הזה.
אופיר כהן: לא אמרתי אתה מעכב.
אופיר כהן: אמרתי שבסופו של דבר למשרד זה לא הגיע וזה בצנרת.
עדיאל שמרון: ועדת הכספים בראשות היושב ראש הנוכחי והקודם מעולם לא עיכבה לנו העברות תקציביות אלא תמיד אנחנו מקבלים כאן את היחס.
עדיאל שמרון: אני מדבר על העברות תקציביות שקשורות למינהלת תנופה או למינהלת סלע.
משה גפני: למינהל מקרקעי ישראל אנחנו כן מעכבים.
עדיאל שמרון: רק מה-11 בחודש.
עדיאל שמרון: יכול להיות שנעביר את היחס גם לשם.
משה גפני: הרבה פעמים אנשים מתקשרים ושואלים למה אני מעכב וזה פשוט לא נכון.
משה גפני: אתמול היו העברות תקציביות ואישרנו את הכול.
משה גפני: אין כסף של מינהלת תנופה שלא אישרנו.
אופיר כהן: יכול להיות שהפנייה לא הגיעה אליכם.
עדיאל שמרון: אנחנו יחד עם אגף התקציבים צריכים להגיש לוועדה את הפנייה התקציבית שלנו, הראשונה לשנה זאת.
עדיאל שמרון: עשינו כמה פניות פנימיות שלא הגיעו לוועדה.
עדיאל שמרון: זה מתעכב ואנחנו עובדים על זה.
דורון בן שלומי: היושב ראש, עוד משהו אחד.
דורון בן שלומי: בעקבות עיכוב יישום שקשור בעיקר לנושא מבני הציבור, בעיקר בגלל משרד השיכון למרות שזה לאו דווקא בגללו אלא שזה התחום שלו, נוצרים פערים.
דורון בן שלומי: לפעמים הבתים עוברים, הישובים עוברים אבל מבני הציבור לא נבנים.
דורון בן שלומי: בזמנו סוכם עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, איל גבאי, שיהיה איזהו תקציב בעניין הזה להשלמת פערים.
דורון בן שלומי: קראנו לזה השלמת פערים.
זאב אלקין: למבנים יבילים.
דורון בן שלומי: למבנים יבילים כדי לענות על צורכי ביניים.
דורון בן שלומי: פנינו גם למינהלת תנופה בעניין ואנחנו רוצים רק לוודא שלא יהיה מקום שלא יקבל מענה.
דורון בן שלומי: כל מקום שיש צורך, שיהיה מענה.
דורון בן שלומי: אנחנו לא היינו בסיכום התקציבי אבל אנחנו בסיכום העקרוני.
דורון בן שלומי: לא יכול להיות שיהיה ישוב שאין לו בית כנסת, לא יכול להיות ישוב שאין לו גן ילדים ומעון באותו רגע שהתושבים עוברים למקום.
משה גפני: אתם רציתם להתייחס.
משה גפני: אלקין, אתה הולך.
משה גפני: תגיד לי איזה החלטות אתה רוצה שנקבל.
זאב אלקין: אני סומך עליך.
זאב אלקין: בדרך כלל כשאני לא מפריע לך, אתה מקבל החלטות אפילו יותר טובות מאשר כשאני מפריע לך.
משה גפני: אם היית אומר לי שאתה סומך על כל מה שאני אקבל, אני הייתי מקבל החלטה שנעביר כמה חוקים במליאת הכנסת, חוקים שאגף התקציבים מתנגד להם, והיית רואה איך הכול היה רץ במינהלת תנופה.
משה גפני: אין להם הכרת הטוב.
זאב אלקין: ספר לי על זה.
משה גפני: אספר לך.
אליהו אוזן: משפט אחד לגבי הוועדות.
אליהו אוזן: אני בעל עסק.
אליהו אוזן: יש סעיף 70(א) שהוא הסעיף הכי פשוט בחוק והוא אומר שאדם שהיו לו מאה שקלים יכול לקבל עשרים שקלים מענק אם הוא השקיע בעסק.
אליהו אוזן: אחר כך הייתה הגדרה ל-33 אחוזים כבעל חברה.
אליהו אוזן: לפני שלושה חודשים פניתי לקבל את ההחלטה שלי לגבי ה-33 אחוזים – מעבר מ-20 ל-33, זה תחשיבי – ואחרי שלושה חודשים יצאה החלטה ואז נאמר שהמענק התקציבי יידחה בחודש וחצי בגלל בעיה של מעבר במחשבים.
אליהו אוזן: הכול בסדר גמור אלא שיש דבר אחד.
אליהו אוזן: ההחלטה הכי פשוטה, לקח לה ארבעה וחצי חודשים.
אליהו אוזן: זה כדי להמחיש את הבעייתיות ולהראות כמה זה הרבה יותר מסובך.
אליעזר ברט: אני אליעזר ברט, חברת עלי קטיף.
אליעזר ברט: בקיץ הוחרגנו על ידי הוועדה.
אליעזר ברט: מדובר על כך שתהיה ועדה שתטפל בנו אבל עד השבוע זה לא קרה.
אליעזר ברט: אתמול הבנתי שתהיה ועדת פשרות.
אליעזר ברט: עבורנו זה בגדר חמצן וכדי שנוכל לשרוד אנחנו חייבים לקבל את התגמול הזה במהירות האפשרית.
אליעזר ברט: צריך לרתום את האוצר לנהוג כפי שהם הבטיחו כאן במעמד קבלת התיקון לחוק.
אליעזר ברט: צריך להיכנס לעניין הזה ולסיים את העניין שלנו לפני שיהיה מאוחר מדי.
יצחק שפריר: אני רוצה לדבר על מפוני אזור תעשייה ארז.
יצחק שפריר: עד היום אנחנו יתומים למרות שהיינו צריכים להיות ישוב מועתק, אבל זה שייך לסאגה של איך לכתוב נח בשבע שגיאות.
יצחק שפריר: מבחינתנו התיקון לחוק לא התקדם כי רק לפני שבועיים יצא טופס שכל אחד צריך להגיש שהוא בכלל רוצה ללכת לערך כינון.
יצחק שפריר: מה שמתבקש בטופס, כל הנתונים נמצאים אצל השמאי הממשלתי ובמינהלת סלע ולכן לא צריך להגיש נתונים חדשים.
משה גפני: למה זה קורה אצלם?
יעקב שנרב: עד היום הגישו חמישה.
משה גפני: הוא אומר שבכלל לא היו טפסים.
יעקב שנרב: גם הם עוד לא הגישו.
יעקב שנרב: אני מבין את זה.
יעקב שנרב: זה כל כך מורכב.
יעקב שנרב: לא ביקשנו את הנתונים.
יעקב שנרב: מה שנמצא אצלנו, אנחנו לא צריכים לקבל שוב.
יעקב שנרב: זה כל כך מורכב ולא סתם הוא עוד לא הגיש.
יעקב שנרב: הוא לא הגיש כי החוק הזה נכתב והתקבל בשעות כאלו והוא מורכב מאוד.
משה גפני: מה זה שעות?
משה גפני: אחרי השעות האלו שהוא התקבל כבר היו כמה בקרים.
יעקב שנרב: בסדר, אבל עד עכשיו לא הוגשה בקשה.
יעקב שנרב: כדי לקבל החלטה, נהוג קודם להגיש בקשה.
יעקב שנרב: אני לא הייתי מעלה את זה אבל אם הוא מעלה על כך שהוא הולך לבצע החלטה, הוא צודק אבל יש בעיה טכנית קלה והיא שעוד לא הוגשה הבקשה.
יעקב שנרב: אני מסכים עם מה שהוא אמר, בארז הם לא הנהנים העיקריים מהתיקונים אלא הם שם הנהנים הקטנים.
יעקב שנרב: כשתוגש הבקשה, הוא יודע שאנחנו נעשה את המאמץ שזה יהיה מהר, אבל צריך להגיש אותה.
יצחק שפריר: כשאומרים לי מהר, בעוד חמישה חודשים חלה התיישנות.
יעקב שנרב: לא על זה.
יצחק שפריר: אם לא יאריכו את תקופת ההתיישנות, למעשה כל זה לא יקרה.
משה גפני: אני מציע שתגישו את הבקשות מהר.
משה גפני: אני לא חושב שחלה התיישנות על כך, אבל אם חלה – אנחנו נצטרך לתקן את זה.
יעקב שנרב: ההתיישנות היא לא על זה.
יעקב שנרב: הוא צודק, ההתיישנות היא מחוץ לחוק.
יעקב שנרב: כאן מדובר על משהו בתוך החוק.
יצחק שפריר: אנחנו נכנסים למצב של התיישנות.
משה גפני: דניאלה, אתם תאשרו את התקנים האלה?
דניאלה פרתם: אנחנו נאשר את התקנים בהתאם לסיכום.
דניאלה פרתם: אנחנו עומדים בסיכומינו.
משה גפני: ועדת הכספים דורשת מהממשלה לאשר את התקנים - שבעה תקנים שחסרים – מבלי להתנות את זה בכל מיני נושאים אחרים שאינם רלוונטיים לעניין.
משה גפני: מתיישבי גוש קטיף שהיה חוק לגביהם שצריך לעשות את הפעילות הנדרשת כדי לשלם להם, זה מתעכב רק בגלל שחסרים תקנים.
משה גפני: לכל הדעות חסרים תקנים ומתנים את זה בתנאים שאינם קשורים לעניין.
משה גפני: אנחנו דורשים משר האוצר לחתום על מעמדם של הישובים שהם במעמד של ישוב ספר.
עדיאל שמרון: גם אזורי עדיפות לאומית.
משה גפני: לחתום על מעמדם ולא לאפשר את הנפילה בין הכיסאות של הישובים הללו.
משה גפני: אנחנו דורשים שזה ייעשה במהירות האפשרית.
משה גפני: אנחנו מבקשים גם לגבי הנושא של אזור ארז וגם לגבי עלי קטיף, כמו שאמרנו כאן בוועדה, לקדם את הדברים האלה על מנת שהנושא יקודם.
משה גפני: במאמר מוסגר אני אומר שהייתי בטוח שלאחר שהתקבל החוק, הכול יתקדם במהירות.
משה גפני: אני לא אומר שלא התקדם.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, איפה הסנקציות?
אברהם מיכאלי: אנחנו יודעים שהם לא יעשו את זה.
משה גפני: הסנקציות אצל אלקין.
אברהם מיכאלי: אני מבקש עכשיו במקום אלקין לבקש סנקציות.
משה גפני: זה נרשם.
אברהם מיכאלי: בעוד חודש שוב נקיים כאן דיון מהיר.
משה גפני: אם משרד האוצר לא עומד בזה, אפשר פשוט להגיש שלושה חוקים שלנו ולאשר אותם במליאת הכנסת.
משה גפני: יהיו חמישים חברי כנסת שיושב ראש הקואליציה יאפשר זאת.
משה גפני: אני פותח את הישיבה הראשונה של ועדת הכספים.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16), התשע"ב-2012, בקשה לחידוש הדיון לפי סעיף 89(א) לתקנון הכנסת.
משה גפני: אישרנו את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית במליאת הכנסת.
משה גפני: מדובר על כפל הקצבאות של נכי רדיפות הנאצים, הצעת חוק שעברה מהקדנציה הקודמת.
משה גפני: אלה מספר הצעות חוק שחברו יחד להצעת חוק אחת.
משה גפני: מבין חברי הכנסת המציעים שנשארו מבין רבים מאוד שהציעו את הצעת החוק, שחלקם לא נמצאים היום בכנסת, חלקם שרים וחלקם כבר לא רלוונטי לגבי החתימה, נשארו רק חמישה חברי כנסת: , אני, , שי חרמש ושלי יחימוביץ.
משה גפני: הממשלה מתנגדת להצעת החוק הזאת.
משה גפני: אני קיימתי דיונים עם משרד האוצר והגענו לאיזושהי הסכמה שבכל מקרה אנחנו נצטרך לדבר עליה.
משה גפני: אם נחליט שאנחנו הולכים על פשרה, צריך להחזיר את זה לדיון בוועדה ואי אפשר לעשות את זה באמצעות רביזיה או משהו מהסוג הזה אלא צריך בהצבעה להחזיר את זה לוועדה.
שגית אפיק: כיוון שזה למעשה כבר הונח.
משה גפני: זה נמצא במליאת הכנסת ואז אין יותר רביזיה ואין אפשרויות לעשות דברים אחרים.
משה גפני: זה הונח במליאת הכנסת ואני מבקש להחזיר את זה.
משה גפני: אם אכן נוכל להגיע בוועדה לפשרה, תהיה תמיכת ממשלה.
משה גפני: במידה ולא, נחזור לאותו מסלול שקיים כיום וננסה להעביר את ההצעה כך על אף שהסיכויים להעביר אותה כך הם קלושים.
משה גפני: זה כרגע אבל אני לא יודע מה יתפתח בהמשך.
משה גפני: אנחנו גם סיכמנו על סכום כסף שיוקצה לנושא הזה.
משה גפני: בשבוע הבא, עת נביא את הקיצוץ ואת התוספות, יהיה גם כסף עבור החוק הזה, עבור הניסיונות להגיע לפשרה בו.
משה גפני: לכן אני חושב שבשלב הזה חשוב שנחזיר אותו לוועדה וננסה בהידברות להגיע לפתרון משותף.
משה גפני: אני אבקש את אישור הוועדה להחזרת החוק לכאן.
דב בארי: מה שאמרת, זה מה שאני מכיר וזה בסדר גמור.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור חידוש הדיון לפי סעיף 89(א) כפי שאמרתי קודם.
משה גפני: בעד אישור חידוש הדיון – פה אחד חידוש הדיון אושר
משה גפני: הדיון חוזר לכאן.
משה גפני: אנחנו מושכים אותו ממליאת הכנסת.
משה גפני: על סדר היום אישור מוסדות ציבור לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה (רשימה מס':08554512).
משה גפני: יהודה, בוקר טוב, בבקשה.
יהודה מונסנגו: בוקר טוב.
יהודה מונסנגו: אני מתכבד להביא כאן רשימה שאדוני אמר את מספרה לאישור הוועדה.
יהודה מונסנגו: מדובר ב-24 מוסדות לעניין סעיף 46 לפקודה.
יהודה מונסנגו: הגופים האלה נבדקו על ידינו ונמצאו ראויים לקבלת סעיף 46, הומלצו על ידינו לשר האוצר ושר האוצר אכן קבע אותם לעניין סעיף 46 וכמו שהחוק דורש, נדרש כרגע אישור של ועדת הכספים בעניין הזה.
יהודה מונסנגו: כל האישורים עם אישור ניהול עדכני.
משה גפני: הקרן לקידום המיעוטים בישראל, זה סעב נגייב?
יהודה מונסנגו: מספר 16 ברשימה.
משה גפני: הוא דיבר אתי כמה פעמים.
משה גפני: בנימין, יש בעיות עם הרשימה הזאת?
בנימין למקין: לא.
בנימין למקין: בדקתי את הרשימה וכולם מתאימים.
משה גפני: בעד אישור הרשימה – פה אחד הרשימה אושרה הרשימה אושרה.
ציון פיניאן: אנחנו ממשיכים בוועדה.
ציון פיניאן: על סדר היום ישיבה בנושא גל ההתייקרויות - - -
גאלב מג'אדלה: לא, ביקשתי דיון על יוקר המחיה.
ציון פיניאן: יש הרבה נושאים.
ציון פיניאן: זה מתחיל בתעריפי המים ונמשך לחשמל וכן הלאה.
ציון פיניאן: היות שהנושא הראשון הוא תעריפי המים, על פי הצעתו של חבר הכנסת ציון פיניאן, אני אומר כמה מלים.
ציון פיניאן: אנחנו עדים לסיומן של שבע שנים קשות שהיו לנו בנושא המים, מה שנקרא תקופות של בצורת, לא ירדו מים, והשנה, ברוך ה', ארובות השמים נפתחו, כל מאגרי המים במדינה מלאים, הכנרת עלתה ב-, זה אומר תוספת של 340 מיליון מטר קוב מעוקב, הכנרת נמצאת כיום מעל לקו התחתון ו- מתחת לקו האדום העליון.
ציון פיניאן: קרי ברגע שיהיו עוד טבריה ועין גב יצופו.
חמד עמאר: והמים יהיו בחינם.
ציון פיניאן: גם אם לא יירדו גשמים נכון לרגע זה ברגע שיפשירו השלגים והמעיינות והנחלים יזרמו לכנרת תהיה לנו תוספת של 85-, זה אומר שעוד 170 מיליון מטר מעוקב תוספת לכנרת.
ציון פיניאן: אם אינני טועה, אני חושב שב-2001 נוספו לכנרת כמעט 640 מיליון מטר מעוקב ואנחנו כיום בערך בגבולות ה-540 עד , זה אומר גשמי ברכה.
ציון פיניאן: בכל הארץ הממוצע השנתי של הגשם בכל עיר ועיר כבר ירד, יש ערים שעברנו את הממוצע השנתי ויש ערים שאנחנו 5% פלוס מינוס מתחת לזה.
ציון פיניאן: כאשר יש גזרות, האזרח סובל ואנחנו גם לפעמים אפילו בשתיקה, באהבה, למען מדינת ישראל.
ציון פיניאן: ברוך ה', היום בכנרת יש מים, באותה מידה שיודעים לגזור, צריך גם לדעת לתת הקלות ולו במעט לנוכח גל ההתייקרויות של הדלק במדינת ישראל.
ציון פיניאן: הצעתי הייתה להוריד את מחיר ב-16%, קרי להוריד את המע"מ שנוסף לנו בעקבות הקמתם של תאגידי המים שהפכו לרועץ בכל עיר ועיר.
ציון פיניאן: זו ההצעה שלי ואני מקווה שפה בוועדת הכספים, כפי שהיינו עדים במשך כל השנים, אני פה שלוש שנים, תמיד עזרנו לממשלה להעביר חוקים גם כשלא הסכמנו להם, אבל היות שאנחנו פה עכשיו בנושא של מים ובלי מים אי אפשר לחיות ואפשר להקל ולו במעט על האוכלוסייה הקשה.
ציון פיניאן: אני פותח לדיון.
ציון פיניאן: חברת הכנסת רוחמה אברהם.
רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב אדוני היושב ראש, קודם כל אני מברכת על הדיון הזה ואני אומר שאני הייתי בין היוזמים שלו, מכיוון שבשבוע שעבר, ערב חג פורים, אזרחי ישראל הוכו בתדהמה כאשר הם קיבלו חשבונות חשמל שהיו פי שלושה.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל יותר מזה, אני אומר שבימים הללו אנחנו כולנו חווים את ההסלמה בדרום שבה כ-400,000 תושבים נמצאים תחת סכנה ביטחונית, וכשאנחנו מדברים על ביטחון, אדוני היושב ראש, ביטחון זה לא רק ברמה הצבאית, מדינה מתוקנת צריכה לדאוג גם לביטחון אזרחיה ברמה החברתית וברמה הכלכלית.
רוחמה אברהם-בלילא: כשאני מסתכלת מה קורה בשנים האחרונות, אתה דיברת על המים, אמרת שסיימנו שבע שנים שחונות, יש מצב שבו ירד גשם, התברכנו בגשם השנה ולפיכך צריך להוריד את מחירי המים, אז בעניין הזה אני אומר לך שכשמחירי המים עלו ב-40%, אדוני היושב ראש, הם עלו כתוצאה, בין היתר, גם מכיסוי גירעון של 400 מיליון שקל שהיה בחברת מקורות, צריך להודות בעצם העובדה שאזרחי ישראל שילמו גם עבור הסוגיה הזו.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל אנחנו נקלענו לסיטואציה שבה אני מצטערת לומר, ככל שעוברים הימים אני יכולה לומר כמעט בוודאות שיש שתי מדינות, יש ישראל אחת, שהיא שייכת לעשירים ויש ישראל שנייה שהיא שייכת לעניים ויותר ויותר משפחות מהמעמד הבינוני והחזק מצטרפות לישראל השנייה, יותר ויותר צעירים, זוגות צעירים שמשתכרים 15,000 ו-20,000 שקלים בחודש לא מסוגלים לסיים את החודש וזה נובע מדבר פשוט, הממשלה האטומה הזו מכניסה את ידה יותר ויותר לכיס של האזרחים, נקודה.
רוחמה אברהם-בלילא: היום האזרח משלם עבור יותר בריאות, עבור יותר חינוך, עבור יותר מים, חשמל, ארנונה, חלב, ביצים, לחם, תחבורה ציבורית, והתחבורה הציבורית שגם עלתה לאחרונה וזה בניגוד, אם היה פה היושב ראש הקבוע, כשהייתי מעזה לומר טרכטנברג הוא היה קופץ, אבל כן, בהמלצות טרכטנברג הומלץ לעודד את התחבורה הציבורית ומה קורה?
רוחמה אברהם-בלילא: בפועל המחירים רק עולים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני ביקשתי את הדיון הזה משום שבין היתר אני סבורה שהשרידות של הממשלה הנוכחית והמנופחת והגדולה ביותר בתולדות מדינת ישראל, שבה יש 40 שרים לענייני כלום, סגני שרים לענייני שום דבר, מי שמממן אותם זה הציבור, אלה אזרחי ישראל וזה בא לידי ביטוי בכל מה שקשור למסים, יותר ויותר מסים ואני שמחה על העובדה שגם בקואליציה יש חברי כנסת שהם חברתיים והם זועקים היום את זעקתם של האזרחים שלא מסוגלים לגמור את החודש.
רוחמה אברהם-בלילא: לשאלה שלי אליכם, ואני לא מבקשת שתענו, אני יודעת מה זה הפטיש הקואליציוני, אני יודעת מה זה המשמעת הקואליציונית, אבל יחד עם זה אני חושבת שהגיעה העת בבית הזה להתאחד ולשים תכנית שהיא אולי אחרת.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו כאן אחראים על תקציב המדינה, אדוני היושב ראש, בשבוע שעבר חזינו בתופעה מבישה שבה, לאחר ששמו את התקציב הדו שנתי והתפארו בו, שזה תקציב שהוא חשוב, מפואר, על כל היציבות שהוא משיג, אני לא אדבר ואסקור את כל השינויים שהוא עבר במהלך השנתיים האחרונות, אבל עצם הדיון כשלעצמו, ואני חושבת ואני אומר שבמקרה הזה בהיבט הטכני ועדת הכספים התנהלה לעילא ולעילא, מנהל הוועדה כאן חילק את התקציב הזה עוד קודם, אבל לקצץ 7 מיליארד שקלים ולהוסיף לגדר, והיו כל מיני הפתעות אחרות שם, בדיון שנערך בפחות משעה, זה רציני?
רוחמה אברהם-בלילא: כאשר יש גל התייקרויות, כאשר באותו יום ממש ממשלת ישראל הטילה חשכה על אזרחי ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת, אדוני היושב ראש, שאנחנו צריכים, ואני רוצה שיירשם לפרוטוקול, שאם אנחנו היום לא נשב ונקים צוות מיוחד שתבדוק את כל הסוגיה של גל ההתייקרויות הזה ואולי ניתן מענה אחר בהיבט של חלוקת סדרי העדיפויות שבתקציב הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא יודעת אם אתה יודע, אבל משמועות שאני קוראת בכלי התקשורת יש רזרבות לכל מיני שרים, יש רזרבה לשר הפנים, יש רזרבה לשר התחבורה, יש רזרבה לשרים כאלה ואחרים ואנחנו בדרך כלל בסוף שנה באים ועושים העברות מתקציב לתקציב, מסעיף לסעיף, אבל מה שגיליתי, שבמשרד ראש הממשלה יש רזרבה של, אתה יודע כמה?
רוחמה אברהם-בלילא: 16 מיליארד שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת שיתקנו אותי אם זה לא נכון.
רוחמה אברהם-בלילא: 16 מיליארד שקלים, זו הקופה הקטנה של ראש הממשלה כאשר הוא רוצה להסיט לטובת מגזר כזה או אחר, לשמור על השרידות הקואליציונית שלו - - -
חמד עמאר: זה בדיוק מה שחסר לנשר.