GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל אילון: כך למשל לפי חוק החברות כאשר מדובר באסיפת בעלי מניות, הדחייה בשבוע, ואילו כאן מה שמוצע זה שהדחייה תהיה ביומיים.
דניאל אילון: ההגדרה הבאה היא אסיפה מיוחדת וכבר דיברנו עליה קודם לכן.
דניאל אילון: ההגדרה חבר בורסה תהיה רלוונטית לצורך ההגדרה מחזיק מפני שאחד מסוגי המחזיקים הוא מחזיק אשר רשום על שם החברה לרשומים דרך חבר בורסה ולכן נדרשה ההגדרה.
דניאל אילון: ההגדרה חברה חוץ רלוונטית.
דניאל אילון: כפי שאמרתי בדיון הקודם, אחד מראשי התיקון הזה הוא קביעת שורה של תנאי כשירות לפעילותו של נאמן.
דניאל אילון: אחד מתנאי הכשירות הוא שהוא יהיה חברה הרשומה בישראל או חברת חוץ, להבדיל מהמצב היום שזאת רק חברה בישראל.
דניאל אילון: חברת חוץ מוגדרת בחוק החברות ולכן ההפניה היא לשם.
דניאל אילון: נגיע להגדרה מחזיק, נאמר למה התכוונו ואז נשמע את הערות החברים.
דניאל אילון: בהגדרה מחזיק, כיוון שיש הסדרה מאוד רחבה וברורה למי שהוא בעל מניות ואין לה אקוויוולנט להגדיר מי הוא המחזיק, נדרש היה להביא הגדרה כזאת כדי לומר מי הוא אותו מחזיק שקמות לו זכויות על פי החוק הזה.
דניאל אילון: כשאומרים כינוס אסיפה של מחזיקים, מי הם אלה.
דניאל אילון: אם מסתכלים היום על הוראות תקנון הבורסה, הן קובעות שכאשר מדובר באחזקה במניות מאז פרשיית אורלנד שהייתה פרשיית מניפולציה מפורסמת בשוק, היה שינוי לתקנון הבורסה והוא קבע שכל המניות אמורות להיות רשומות על שם החברה לרישומים ולא בבעלות יחיד, על מנת שלא יירשמו מתחת לבלטה ובעיקר שלא יהיו רישומי אקסטרה מעבר לזכויות הקיימות באמת.
דניאל אילון: קביעה כזאת לא קיימת כיום ביחס למחזיקים באיגרות חוב ולכן יכולות להיות רשומות אחזקות בין דרך החברה לרישומים ובין באחזקה ישירה, מה גם שלא כל איגרות החוב רשומות למסחר בבורסה ולכן ממילא הרישומים האלה אינם מספקים.
דניאל אילון: יוצא שההגדרה שנמצאת כאן מנסה לתפוס את כל סוגי המחזיקים, בין אם הם רשומים.
דניאל אילון: ההפניה כאן היא מחזיק הוא מי שרשום במרשם שאיננו נאמן.
דניאל אילון: לעמיתינו מאיגוד הנאמנים יש טענות באשר להקמת החובה לכינון מרשם מחזיקים אצלם והטענות האלה, אני מניחה, יידונו עת נגיע לסעיף של כינון ומרשם, בסעיף 35ח2.
דניאל אילון: לכן לא נראה לי שכדאי לדון בהן כבר עתה, אבל ההגדרה כאן מניחה שקיים מרשם כזה אצל הנאמן ושהרישומים במרשם הזה הם או רישומים ישירות.
דניאל אילון: למשל, אם אני דניאל רימון קניתי תעודת התחייבות בתשקיף הנפקה לציבור, אני יכולה או לרשום את התעודה הזאת ישירות במרשם המחזיקים אצל הנאמן או לרשום את זה באמצעות חבר הבורסה בחברה לרישומים שוב אצלו.
דניאל אילון: במקרה השני, אין למעשה לנאמן מידע עלי.
דניאל אילון: הוא יודע שיש איש אחזקות או שם החברה לרישומים.
דניאל אילון: כדי לתת לזה מענה וכדי שהנאמן כן ידע לזהות אותי כבעלת הזכות, נקבעה זכות לנאמן בסעיף 35י(ג) לפנות לחבר הבורסה ולקבל פרטים על זהותו של המחזיק הישיר.
ענת מימון: אגב, כאשר מחילים בהמשך חובה על מחזיק, על מי זה חל במקרה של החברה לרישומים?
דניאל אילון: איזה סוג של חובה?
ענת מימון: על מחזיק לנהוג בתום לב ובדרך מקובלת.
ענת מימון: על מי זה חל במקרה הזה?
ענת מימון: על מחזיק מהסוג הראשון.
ציון פיניאן: מי שמבין בנושא הגיע.
דניאל אילון: בשום מקרה הזכות או החובה אינה מוקנית לחברה לרישומים או לחבר הבורסה.
דניאל אילון: אם תרגישו שיהיה בכך צורך, אנחנו התלבטנו אם צריך להוסיף בסוף הפסקה הראשונה למעט זכותה של החברה לרישומים.
דניאל אילון: כיוון שחשבנו שזה עשוי לבלבל כי אנחנו לא רואים בחברה לרישומים כבעלת זכות עצמאית אלא בעל הזכות הוא המחזיק, מי שרכש את איגרת החוב והוא רק מחזיק בה באופן פרוצדוראלי ורישומי דרך החברה לרישומים, ואכן לא כתבנו כך ואולי כדאי שנבהיר את זה לפחות לפרוטוקול.
דניאל אילון: הערה נוספת.
דניאל אילון: מרשם מחזיקים בתעודות התחייבות הוא רלוונטי לא רק לפסקה אחת אלא גם לשנייה ולכן אני מציעה כעניין טכני למחוק את המלים "כמשמעותו בסעיף 35ח2" וחלף זה להוסיף פסקה _(3) ובה לכתוב: "בהגדרה זו, מרשם המחזיקים בתעודות התחייבות כמשמעותו בסעיף 35ח2".
דניאל אילון: אולי נשמע את הערות החברים.
ציון פיניאן: כן, בבקשה.
דן אבנון: את הערות לגבי המרשם נעיר עת נגיע לסעיף המרשם.
דן אבנון: באשר להגדרת מחזיק.
דן אבנון: אנחנו מבקשים להוסיף את המלים שלעניין האחזקה בתעודות התחייבות המונח אחזקה יהיה כמשמעותו בסעיף 1 לחוק.
דן אבנון: סעיף 1 לחוק ניירות מגדיר מהי אחזקה.
דן אבנון: לעתים אדם מחזיק ולעתים האדם מחזיק באמצעות חברה בבעלותו.
דן אבנון: לכן אנחנו חושבים שצריך להבהיר שאחזקה כמשמעותה בסעיף 1 לחוק ואז האחזקה תהיה רחבה ואנחנו נדע שזה גם כאשר מגיעים שניים או מגיע אדם בשם חברה.
ציון פיניאן: דניאל, יש בעיה?
דניאל אילון: יש בעיה ואני אסביר.
דניאל אילון: אני חושבת שהערה זהה יש גם לאיגוד החברות.
נתי שילה: לא בעניין הזה.
נתי שילה: אבל מחזיק, ממילא זה צריך להיות לפי הגדרת החוק אלא אם מחריגים את זה.
דניאל אילון: אם כן, קודם כל, זה מייצר אי בהירות.
דניאל אילון: אני אגיד מה חשבנו ושוב, יכול להיות שנעשה אחר כך המשך שיח ונשנה את דעתנו.
דניאל אילון: אני שומרת לעצמי פררוגטיבה לסטות מדבריי המושמעים כאן.
ציון פיניאן: לא לסטות.
ציון פיניאן: המילה לסטות היא מילה קשה.
ציון פיניאן: להסכים עם האחרים.
דניאל אילון: לשנות במידה זאת או אחרת.
דניאל אילון: אנחנו חשבנו שאנחנו מייצרים כאן הגדרה חדשה למחזיק ושההגדרה הזאת היא הגדרה פרטיקולארית ייחודית להוראות הפרק הזה ולכן היא מחליפה את הגדרת אחזקה ואינה שותה את הגדרת אחזקה כללית בסעיף 1 לתוכה.
דניאל אילון: למה חשבנו כך ולמה חשבנו שאין בעיה במישור שהעלה דן קודם לכן?
דניאל אילון: אבל צריך לחשוב על זה שוב.
דניאל אילון: אנחנו רצינו לזהות כאן את המחזיק שהוא ישות קונקרטית בעלת זכות הצבעה באסיפה.
דניאל אילון: בהגדרת אחזקה בסעיף 1 למשל כתוב שאם זה יחיד, זה לרבות בני משפחתו שפרנסתו עליהם או שהם גרים אתו ביחד וכיוצא באלה.
דניאל אילון: לצורך ההצבעה, מי צריך להגיע לאסיפה, לא יגיעו אשתו ובניו להצביע.
דניאל אילון: אנחנו מתכוונים לישות ספציפית.
דניאל אילון: מתי תהיה השאלה שדן מעלה רלוונטית?
דניאל אילון: למקום שבו יידרש הנאמן ואנחנו נראה בסעיף 35יב7 בו קבוע שהנאמן ינהל את אסיפות המחזיקים, הוא יצטרך לנטרל ניגודי עניינים.
דניאל אילון: או אז, כשיצטרכו לבוא ולהצביע והוא יצטרך לחלק לסוגים, אזי, אם יבוא איש ואחיו הגרים יחדיו וכל כלי האחזקה ביחד, אזי הם יהיו רלוונטיים אבל לא לצורך ההגדרה מחזיק.
דניאל אילון: למה הדבר דומה.
דניאל אילון: כמו שמדברים על בעל מניה, מדברים על בעל המניה שרכש ולא מדברים על בעל המניה, אשתו ואחיו.
דניאל אילון: מדברים על בעל המניה.
דניאל אילון: כשרוצים להגדיר למי יש עניין אישי, למי יש זכות הצבעה באסיפה, אזי עושים קישור בין האחרים ואומרים שהם רוצים נגיד להודיע על אחזקות בניירות ערך של אותה בעל מניה, מסתכלים עליהם ביחד.
דניאל אילון: אם רוצים לראות למי מותר להצביע ואין לו עניין אישי לעניין ספירת כללי האישור בסעיפים 275 לחוק החברות, מסתכלים על הקבוצה.
שי חרמש: אדם יכול להעניק פרוקסי למישהו אחר באסיפה?
שי חרמש: הוא מוגבל בעניין?
שי חרמש: אז מה הבעיה?
דניאל אילון: הוא יכול.
ציון פיניאן: דן, למה אתה רוצה להרחיב את זה?
דן אבנון: אני רוצה להרחיב את זה מפני שאנחנו נתקלים, אני לא רוצה לומר בקנוניות, בכל מיני מניפולציות של מחזיקים שיודעים מתי אנחנו מנטרלים קולות והנושא הזה הוא מאוד קריטי.
דן אבנון: הרבה פעמים אנחנו מנטרלים אנשים ואומרים למישהו שהוא לא יכול להצביע משום שיש לו אינטרסים אחרים.
ענת מימון: גם אתה מדבר על הסעיף של ההצבעה, על ניגודי העניינים.
דן אבנון: נכון.
ענת מימון: אולי כשנגיע לסעיף, נגדיר לצורך אותו סעיף.
ציון פיניאן: את שנגיע לסעיף, אולי תשבו ביחד ויכול להיות שתגיעו להסכמה על ההגדרה.
ענת מימון: זה לא בהכרח חייב להיות בהגדרה הראשונית כי מבחינת העניין הרלוונטי, הוא רק בסעיף לגבי ההצבעה.
ענת מימון: אנחנו ניכנס שם וננסה לפתור את זה.
ציון פיניאן: , שבו ביחד ותגיעו להסכמה.
עודד אופק: הערה נוספת בהקשר הזה.
עודד אופק: יש כל מיני הגדרות אחר כך לגבי חובות תום לב על מחזיק וכולי.
עודד אופק: צריך שיהיה ברור בסופו של דבר שההגדרות של תום לב יחולו גם על מי שמפעיל בסופו של דבר מאחורי הקלעים.
ענת מימון: כרגע זה לא כי שאלנו.
דניאל אילון: ההערה שלו נכונה.
דניאל אילון: היא מתייחסת לסעיף הבא ונצטרך לתת עליה את הדעת.
ענת מימון: כרגע המצב הוא כזה שזה חל רק על מי שמוגדר כמחזיק ואתם רוצים שזה יהיה גם אם זה מישהו שנמצא מאחורי זה.
ענת מימון: אנחנו צריכים לשנות את זה.
ענת מימון: יש עוד הערות לגבי מחזיק?
ענת מימון: אין.
ענת מימון: 3.
ענת מימון: הוספת סימן ב' בפרק ה'1 אחרי סעיף 35א לחוק העיקרי יבוא: "סימן ב': חובת מחזיק בתעודות התחייבות 35א1 חובת מחזיק בתעודות התחייבות מחזיק בתעודות התחייבות ינהג בהפעלת זכויותיו ובמילוי חובותיו כלפי מחזיקים בתעודות התחייבות בתום לב ובדרך מקובלת, ויימנע מניצול לרעה של כוחו בהצבעתו באסיפה כללית של מחזיקים בתעודות התחייבות".
ענת מימון: גם כאן יש כמה הערות.
דניאל אילון: אני אומר מה רצינו לומר ואז נשמע את ההערות.
דניאל אילון: אני רוצה להזכיר את ההסבר הכללי שניתן בישיבה הקודמת.
דניאל אילון: דיברנו על כך שבעצם ההתניות העיקריות, ההתניות החוזיות העיקריות מכוחם של המחזיקים ביחס לתעודות ההתחייבות שרכשו גלומות בשטר הנאמנות.
דניאל אילון: שטר הנאמנות הוא החוזה המקשר בינם לבין הנאמן לבין החברה.
דניאל אילון: חוזה משולש.
דניאל אילון: בשלב שבו נרקם שטר הנאמנות, הוא שלב התשקיף עוד טרם ההיענות של הציבור להצעה.
דניאל אילון: למעשה הרגל הזאת במשולש נפקדת והמחזיקים אינם נמצאים בשלב שבו יש חתימה על השטר הזה, על השטר החוזי, והזכויות והחובות נרקמים בעבורם כאשר הם הנהנים שלהם בשלב מאוחר יותר.
דניאל אילון: יוצא שבחוזה הזה קם הספק.
דניאל אילון: באופן כללי רובצת חובת תום הלב על דיני החוזים מכוח דיני החוזים הכלליים ולכן הצדדים לחוזה חייבים בקיום חובת תום הלב.
דניאל אילון: כך למשל יש חובת תום לב בין השחקנים שנמצאים שם קודם לכן.
דניאל אילון: הנאמן נמצא שם קודם לכן והחברה נמצאת שם קודם לכן.
ציון פיניאן: אם גוף מוסדי כמו קופת גמל קונה עבורי אג"ח, על מי חל הנושא של תום לב, על המוסד או עלי?
דניאל אילון: זה מתקשר לשאלה שאלה חברים קודם לכן.
דניאל אילון: כיוון שזיהינו מחזיק קודם לכן רק לזכות הקונקרטית, נצטרך לעשות את השלמת ההבהרה הזאת שככל שקמות חובות תום לב, הן חלות גם על החברים האחרים אבל אנחנו נידרש לזה בישיבה הבאה.
דניאל אילון: אנחנו נדון בזה ונביא את זה בישיבה הבאה.
ענת מימון: תנסו למצוא איזשהו פתרון.
דניאל אילון: נמצא איזשהו פתרון.
דניאל אילון: גם המחזיקים כצד לחוזה הזה, גם עליהם חלה חובת תום הלב.
דניאל אילון: על אף שהם לא חתומים שם, גם עליהם חלה חובת תום הלב.
דניאל אילון: למי הם חבים חובת תום לב?
דניאל אילון: הם חבים חובת תום לב לשני החברים האחרים במשחק.
דניאל אילון: מה שלא ברור במשולש הזה זה האם הם חבים חובת תום לב לחברים האחרים שמחזיקים יחד עמם באותה סדרה ושם היינו רוצים להימנע ממקרי קיצון של סחטנות על ידי מיעוט.
דניאל אילון: זה מה שבא הסעיף הזה להבטיח.
דניאל אילון: למעשה זה סעיף מקביל לסעיף האח שלו שהוא סעיף 192 לחוק החברות אשר קובע חובת תום לב בין בעלי המניות לבין עצמם.
דניאל אילון: תיקון שהייתי מציעה לנוסח הוא להבהיר שאחרי המלים "כלפי מחזיקים בתעודות התחייבות" יהיה כתוב "מחזיקים בתעודות התחייבות מאותה סדרה" על מנת שלא תהיה אי בהירות האם יש חובת תום לב של מחזיק.
דניאל אילון: לצורך העניין, אם אני מחזיקה בתעודת התחייבות שהמחר שלה הוא קצר ואני רואה לנגד עיני שמאוד דחוק לי שהחוב ייפרע ומהר, וידידי שמחזיק סדרה אחרת לתקופה ארוכה, לא היינו רוצים לייצר חשיפות למחזיקים שהם ייחשבו אולי כאינם תמי לב כאשר הם שוקלים את האינטרס שזכותם לשקול אותו.
שי חרמש: כולנו יודעם במה מדובר בדוגמה הקונקרטית.
שי חרמש: השאלה היא האם את רוצה תום לב למחזיקי אג"ח כ"ה שעשוי לפגוע במחזיקי אג"ח ד"ה, ולא אמרתי על איזה חברה את מדברת.
דניאל אילון: אילולא כתוב מאותה סדרה.
שי חרמש: כלומר, עשוי להיות מצב בו בגלל קונסטלציה כזאת או אחרת, עשויים להפיק תועלות שפוגעות ב-ד' ו-ה' ובעצם זאת אותה סדרה באותה חברה.
שי חרמש: לא אמרתי באיזו ברה מדובר.
נתי שילה: יכול להיות גם מישהו שמחזיק בשתי סדרות.
דניאל אילון: אנחנו צריכים להחליט עד להיכן מותחים את החבל הזה.
דניאל אילון: מצד אחד הרי התיקון הזה בא לחזק את כוחם של המחזיקים האלה.
שי חרמש: למה לא החברה?
שי חרמש: אם זה משולש ואת אומרת שאת יכולה ליצור היום מצב שבאיזושהי אינטריגה של מחזיקי סדרה אחת, הם יפיקו תועלות לאותה סדרה ומי שישלם את המחיר יהיו הסדרות האחרות והחברה.
דניאל אילון: אנחנו מוכנים לשקול את זה.
דניאל אילון: הנוסח באמת לא דיבר על אותה סדרה.
דניאל אילון: אנחנו ונשקול את זה שוב לקראת הדיון הבא.
שי חרמש: עד לפני חודש לא הייתי מעלה את זה.
דניאל אילון: אני רוצה לומר שאם מסתכלים על סעיף 192 לחוק החברות, הוא מקים גם חובות הגינות, חובות רחבות יותר חובת תום הלב שקבועה כאן.
דניאל אילון: אנחנו התבלטנו מאוד עם הקמת החובה הזאת כי מצד אחד רצינו באמת להימנע ממצב של סחטנות, ממצב שאדם שיש לו אינטרסים כפולים ישתמש באיש קש ויחביא את האינטרסים הכפולים שיש לו, ומהצד השני לא היינו רוצים להיות במצב שמחזיק האג"ח יהיה תחת חששות כבדים שמא הצבעתו או אופן התנהלותו באסיפה יגרום לו להיות חשוף לתביעות ממחזיקים אחרים מסדרות אחרות, מאותה סדרה, ולכן רצינו לייצר משהו שהוא יחסית מינורי.
דניאל אילון: אם אני נניח מחזיקה סדרה מסוימת אבל אני מחזיקה גם מניות ולכן יש לי שני אינטרסים שסותרים זה את זה.
דניאל אילון: יחד עם זאת, זאת תהיה הליכה קצת רחוקה מדיי לומר שאין לי זכות לשקול גם את האינטרסים המנייתיים שלי.
דניאל אילון: לכן צמצמנו את החובה כאן לחובה מצומצמת יחסית.
דניאל אילון: אנחנו נבקש לשקול אל מול האיגודים עם ההערות שלהם, ותכף נשמע אותן, ואולי נשוב עם התייחסות בדיון הבא.
נתי שילה: נתי שילה, היועץ המשפטי של איגוד החברות הציבוריות.
נתי שילה: אני שמח שהוזכר כאן, וגם בהצעת החוק, סעיף 192 לחוק החברות המהווה השראה לסעיף הזה.
נתי שילה: סעיף 192 לחוק החברות קובע שבעל מניה ינהג בהפעלת זכויותיו ובמילוי חובותיו כלפי החברה וכלפי בעלי המניות האחרים בתום לב ובדרך מקובלת.
נתי שילה: כלפי החברה, משום מה נשמט כאן.
נתי שילה: אני חושב שאם כל הזמן מדובר – וגם בדברי הפתיחה בישיבה הקודמת נאמר – שיש כאן משולש של החברה, של המחזיקים ושל הנאמן, חלקה של החברה לא צריך להיפגע בסעיף הזה.
נתי שילה: בסך הכול מדובר כאן על שרשרת של נאמנויות של אחד לשני.
ציון פיניאן: מה שאתה אומר, זה הגיוני.
דניאל אילון: זה הגיוני אבל אנחנו חושבים שזה קיים ולכן צריך לייצר זכות חדשה כזאת.
דניאל אילון: אמרתי שההתקשרות היא התקשרות חוזית ומכיוון שמכוח החוזה ממילא יש חובת תום לב כלפי החברים האחרים במשולש, לא רצינו לייצר כאן חובת תום לב נפרדת שאולי תתפרש כרחבה יותר מהחובה החוזית הרגילה.
דניאל אילון: חשבנו שלא בעל זכות נשיה כבעל מניה ולא רצינו להעמיד משהו שאולי יתפרש כרחב יותר ודומה לחובות תום הלב שאולי הן רחבות יותר של בעל מניה.
נתי שילה: העובדה שנסמכת על 192 וש-192 מזכיר את החברה וכאן את משמיטה, זה כאילו בא לגרוע ולא להוסיף.
נתי שילה: אני חושב שלמען הבהירות והביטחון המילה חברה צריכה להיות בפנים.
יעל וייס עפרון: עורכת דין וייס עפרוני, מחלקת תאגידים ברשות ניירות ערך.
יעל וייס עפרון: אני רק רוצה להזכיר שבעלי המניות הם הבעלים של החברה.
יעל וייס עפרון: התקנון הוא הסכם ביניהם ולכן לא ברור מה החובות שלהם כלפי החברה.
יעל וייס עפרון: כאן אין ספק שהמשולש של מחזיק, נאמן וחברה, הם צד לאותו הסכם ולכן מכוח חוק החוזים יש חובת תום לב כללית בהפעלת הזכויות.
ענת מימון: השאלה אם תום הלב כאן יגרע מתום הלב הכללי שחל מכוח חוק החוזים.
ענת מימון: אני לא בטוחה שאם נחיל כאן חובת תום לב, אלה בהכרח שתי חובות תום לב שונות.
ענת מימון: כלומר, החשש הוא שעצם ההשוואה לסעיף 192 והמסקנה ששם נאמר כלפי החברה וכאן לא, אולי בכל זאת כדאי כן להוסיף את זה.
נתי שילה: או שלא צריך את הסעיף כי ממילא חל תום לב, או שצריך אותו אבל אז תכתבו.
ציון פיניאן: למה שלא תוסיפי את זה?
דניאל אילון: אמרתי שאני לא רוצה לתת עכשיו תשובה.
ציון פיניאן: אם זה ממילא קיים, תוסיפי.
דניאל אילון: אנחנו מרגישים שחובת תום הלב נמצאת כאן אולי בסדר נמוך יותר.
דניאל אילון: היא חובה מינימאלית שקיימת בין שני נושים מאותה סדרה זה לזה ברמה שלא יהיו זאבים זה לזה באסיפות המחזיקים ולא יתנהלו בצורה סחטנית בתוך האסיפות.
דניאל אילון: לא התכוונו ללכת מרחק גדול מזה כפי שקיים בזכויות שבין בעלי מניות לחברה.
דניאל אילון: אני שומעת את ההערה וגם קיבלנו אותה בכתב ואנחנו מבקשים לשקול.
ציון פיניאן: תשקלו את זה.
דן אבנון: לטעמנו חסרה כאן חובת תום הלב כלפי הנאמן.
דן אבנון: אני עוד אסב את תשומת הלב לכך שכותרת הסעיף היא חובת המחזיקים בתעודות ההתחייבות.
דן אבנון: זאת לא חובת המחזיקים בתעודות ההתחייבות בינם לבין עצמם.
דן אבנון: יבוא מי שיקרא את הסעיף הזה מאוחר יותר ויגיד שהסעיף הזה ממצה את כל החובות וזה מקים רק חובה של המחזיקים בינם לבין עצמם.
דן אבנון: בין המחזיקים לנאמן, ההתקשרות היא לא התקשרות חוזית שאנחנו יושבים ליד שולחן וחותמים על חוזה.
דן אבנון: התיקון לחוק בא בין השאר לחזק את מעמדם של הנאמנים ולכן צריך להכניס כאן חובת תום לב גם כלפי הנאמנים.
דן אבנון: הנאמנים בהגדרה נמצאים בין הפטיש לסדן כאשר מצד אחד החברה ומצד אחד המחזיקים ואנחנו צריכים לפעול בתווך והחובה הזאת כלפינו היא חשובה מאוד.
דן אבנון: עוד אציין באשר להבחנה בין הסדרות.
דן אבנון: בין הסדרות עלולים להיות עימותים והעימותים האלה הם לגיטימיים.
דן אבנון: משקיע א' השקיע בסדרה א' שלפעמים יש לה ביטחונות, לפעמים היא סדרה קצרה יותר, לפעמים היא פחות מסוכנת והריבית בגינה יותר נמוכה.
דן אבנון: משקיע ב' השקיע בסדרה ללא ביטחונות, עם ריבית גבוהה יותר, הוא קיבל פיצוי על הסיכון, ככה כולנו מקווים, ולכן זה הגיוני שיהיו ביניהם עימותים.
דן אבנון: אי אפשר לשלול את העימותים האלה ולומר לכולם שהם כולם באותה קלחת.
דן אבנון: לא, כל אחד בחר מוצר אחר, תמחר אותו אחרת וחשף את עצמו לסיכון אחר.
דן אבנון: לכן זה לגיטימי שיהיו מאבקים ביניהם.
ענת מימון: מה לעניין החובה כלפי הנאמן?
דניאל אילון: זה מצריך שיח אל מול הנאמנים.
דניאל אילון: אני אומר על פניו שהאינטרס של הנאמן בתהליך הוא לא טריביאלי.
דניאל אילון: לא ברור שלנאמן יש אינטרס שהוא אקוויוולנט לאינטרסים שיש למחזיקים בינם לבין עצמם, אבל אני שומעת את הטענה של דני ואני שומעת שלשון הסעיף עשוי להתפרש כמשהו שגורע מהדין הכללי.
דניאל אילון: אנחנו מבקשים להמשיך ולדון סוגיה הזאת.
ענת מימון: 4.
ענת מימון: הוספת כותרת סימן ג' בפרק ה'1 לפני סעיף 35ב לחוק העיקרי תבוא הכותרת: "סימן ג': מינוי נאמן וכשירותו ומרשם הנאמנים".
ענת מימון: 5.
ענת מימון: תיקון סעיף 35ב בסעיף 35ב לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום "הנאמן ימונה" יבוא "נאמן ראשון ימונה" ובסופו יבוא "וייחתם בידם, ותקופת מינויו תהיה עד מועד כינוסה של האסיפה השנתית הבאה של מחזיקים בתעודות התחייבות.
ענת מימון: לאחר מכן ימונה הנאמן בידי האסיפה השנתית של מחזיקים בתעודות התחייבות ותקופת מינויו תהיה בהתאם להוראות סעיף קטן (א1)".
ענת מימון: (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) מינויו של נאמן שמונה בידי אסיפה שנתית של מחזיקים בתעודות התחייבות יהיה לתקופה שתקבע האסיפה ובלבד שלא תעלה על שלוש שנים (בסעיף קטן זה – תקופת המינוי), ורשאית אסיפה שנתית של מחזיקים בתעודות התחייבות לשוב ולמנותו לתקופות מינוי נוספות".
ענת מימון: (3) בסעיף קטן (ב), במקום הסיפה החל במלים "ובלבד" יבוא: "ובלבד – (1) שלעניין סעיף 11 לחוק הנאמנות אין להתנות על הוראות סעיפים 3(ג), 7, 9(א), 10(ד) ו-13 לחוק האמור.
ענת מימון: (2) שהוראות סעיף 13 לחוק הנאמנות יחולו, לעניין נאמנות לפי פרק זה, גם על נושא משרה בנאמן".
ענת מימון: לגבי מינוי הנאמן, תסבירו את השינוי בין הפרוצדורה שיש כיום לבין מה שהחוק הזה מציע ואז נשמע את ההערות.
דניאל אילון: כיום בעיקר אין פרוצדורה ולכן מינוי הנאמן נקבע לפפי מה שנקבע בשטר הנאמנות.
דניאל אילון: כאן למעשה רצינו לייצר פרוצדורה.
דניאל אילון: הפרוצדורה הזאת מאוד דומה למה שנהוג היום ביחס לרואי החשבון ומבקרי החברות.
דניאל אילון: אני אסביר מה הפרוצדורה שמוצעת כאן.
דניאל אילון: אני מכירה את ההתנגדויות שיש לחבריי ותכף בוודאי הם ישמיעו אותן בעצמם.
דניאל אילון: הפרוצדורה שנקבעה כאן היא שבפעם הראשונה הנאמן ממונה בשטר הנאמנות ואמרנו שזה נקשר בין המנפיק לבינו.
דניאל אילון: בשטר הנאמנות, הבהרנו כאן, שנדרשות להיות חתימות גם של המנפיק וגם של הנאמן.
דניאל אילון: היום זה לא קבוע באופן מפורש.
דניאל אילון: השטר הזה והמינוי הזה יתפקדו עד כינוסה של אסיפת מחזיקים ראשונה.
דניאל אילון: מתי האסיפה הזאת תבוא לעולם?
דניאל אילון: לזה למעשה אין תשובה מלאה בתוך החוק אבל אני יכולה להשלים לכם מהתקנות שכבר נמצאות באתר הרשות.
דניאל אילון: כיוון שאסיפה ראשונה אמורה להתכנס בתוך חודשיים מהדוח של הנאמן ומכיוון שבתקנות כתוב שאת הדוח של הנאמן צריך להוציא בתוך חודש מהדוח השנתי של המנפיק, אזי תלוי מתי יוצא הדוח השנתי ותלוי מתי הייתה ההנפקה.
דניאל אילון: אם ההנפקה הייתה לצורך העניין בספטמבר, הדוח השנתי יהיה בין ה-1 בינואר עד ה-31 במרץ, יספרו מאז עוד חודש ואחר כך עוד חודשיים כך שלמעשה עד שלושה חודשים מאז תהיה אסיפה ובאסיפה הזאת המחזיקים יצטרכו להחליט האם הם ממשיכים את ההתקשרות עם אותו נאמן או בוחרים להם נאמן אחר כי הרי הם לא היו חברים לבחירה שלו מראשית דנא.
דניאל אילון: כאשר הם יבחרו אותו, הם יבחרו אותו לתקופות של שנה עד האסיפה הבאה, למעט אם הם בוחרים אחרת.
דניאל אילון: יש להם פררוגטיבה לקבוע תקופות כהונה ארוכות יותר, עד שלוש שנים.
דניאל אילון: עד שתתקיים נסיבה שהוא מוחלט, הנאמן למעשה מכהן עד האסיפה הראשונה וממנה בכל שנה יצטרכו לדון מחדש האם רוצים להמשיך אתו או לא אלא אם כן - ואנחנו מניחים שזה מה שייקבע על ידי המחזיקים - הם יחליטו להביא את זה רק אחת לשלוש שנים ואז האסיפות תתכנסנה אחת לשלוש שנים וזה מה שכתוב בסעיף (א1).
ענת מימון: ניסוחית זה נראה כאילו תקופת המינוי היא תקופה ספציפית שנקבעה על ידי האסיפה ואפשר אחר כך להאריך את תקופת המינוי כל פעם באותה תקופה שנקבעה.
ענת מימון: יכול להיות שבפעם הראשונה הם ירצו אותו לשנה ובפעם השנייה ההארכה תהיה לשלוש שנים, או שזאת לא הייתה הכוונה?
דניאל אילון: בהחלט יכול להיות.
דניאל אילון: זה יכול להיות.
דניאל אילון: את לא קוראת שזה מה שכתוב?
ענת מימון: אני חושבת שההגדרה בסעיף קטן לתקופת המינוי, זאת התקופה שקבעה האסיפה.
דניאל אילון: איפה?
דניאל אילון: תכווני אותי.
ענת מימון: ב-(א1), לתקופה שתקבע האסיפה ובלבד שלא תעלה על שלוש שנים, בסעיף זה, תקופת המינוי.
ענת מימון: תקופה מסוימת שנקבעה.
ענת מימון: צריך לבדוק את זה ניסוחית ולראות שאנחנו לא מגבילים כאן את אפשרויות ההארכה אלא באמת פותחים את זה כל פעם מחדש לטווח הרחב.
דניאל אילון: אנחנו נבדוק את זה.
דניאל אילון: זה בעצם המנגנון שנקבע.
דניאל אילון: אולי נשמע את ההערות.
דניאל אילון: אני יודעת שלנאמנים יש הסתייגות.
נתי שילה: שני דברים לגבי הנושא הזה.
נתי שילה: מינוי נאמן כרוך בשני דברים.
נתי שילה: הוא כרוך גם בנוסח של שטר הנאמנות והוא כרוך בנושא השכר.
נתי שילה: ממנים נאמן בנקודת המוצא ואחרי זמן מסוים פתאום יש אסיפה ובה מחליטים להחליף את הנאמן.
נתי שילה: יכול להיות שיבוא נאמן אחר ושטר הנאמנות שקיים לא מקובל עליו ואז יצטרכו להתחיל לדון בשינויים בשטר הנאמנות ובכל מה שכרוך בכך.
נתי שילה: אני כבר לא מדבר על הנושא של העלויות שהמנפיק צריך לעמוד בהן ויותר מאוחר יש מקום שבו אם יש שינויים בעלויות, זה כאילו חל על המחזיקים.
נתי שילה: לפחות לגבי נוסח שטר הנאמנות, אני לא חושב שיש לרשות כוונה שכל שנה או שנתיים יתחילו לשנות את שטר הנאמנות, יקבלו על זה אישורים וכולי.
נתי שילה: כל החלק הזה של החיתום היום תלוי בשטר הנאמנות ופתאום משנים את זה.
דניאל אילון: ככל שתהיה החלטה לשנות את שטר הנאמנות.
נתי שילה: את רוצה להחליף את הנאמן.
שי חרמש: דניאל, מה הסיבה לכך שירצו להחליף נאמן?
דניאל אילון: למשל כי הוא לא עובד, למשל כי הוא לא מרים דגלים אדומים, כי הוא לא פועל אל מול החברה, הוא לא הולך ובודק שהבטוחות בתוקף.
דניאל אילון: הוא מתרשל.
נתי שילה: אלה דברים ברורים.
נתי שילה: זאת לא רוטינה.
שי חרמש: ברוטינה אין שום סיבה שזה יהיה.
נתי שילה: נכון.
נתי שילה: זה מה שאני אומר.
דניאל אילון: לכן ההנחה שלנו שאנחנו היינו רוצים בחלוף שנה אחת לתת לעסק לקום, בחלוף שנה אחת כאשר בדרך כלל גם דיפולטים לא קורים בשנה הראשונה, לתת למחזיקים אפשרות להתגייס ולומר שאכן זה האיש אותו הם רוצים ואחרי שהם החליטו, הם יוכלו כבר באותה אסיפה להחליט שהם רוצים אותו לשלוש שנים קדימה ואחרי שלוש שנים אנחנו מבקשים שהם יתכנסו שוב ויחליטו האם הוא האיש המתאים להם.
דניאל אילון: יחד עם זאת, הם יכולים לקבוע תקופות קצרות מהתקופה הזאת.
דניאל אילון: אנחנו היינו רוצים שתהיה אסיפה אחת לשנה, ונותנים להם את הכוח לבחור אחרת, להתנות על מה שכתוב בחוק.
נתי שילה: מה תעשו אם הנאמן החדש ירצה לשנות את שטר הנאמנות?
דניאל אילון: כל שינוי שייעשה בשטר הנאמנות מכל סוג שהוא.
נתי שילה: יכול להיות שהחברה לא תסכים.
ציון פיניאן: אתה רוצה שזה יישאר כמו שזה היום, פעם אחת ודי?
נתי שילה: אין לי בעיה שאם יש איזשהו אירוע שגורם לכך שחייבים להחליף את הנאמן, יחליפו אותו.
ענת מימון: לא, לגבי נאמן ראשון.
ענת מימון: החברה המנפיקה ממנה.
נתי שילה: החברה המנפיקה יוצאת עם שטר שמוסכם על כולם ואחרי שנה באים לשנות את הכללים.
שי חרמש: הדברים שנתי מדבר עליהם כמעט ולא קורים.
שי חרמש: כל תהליך ההנפקה הוא כל כך מסובך.
ציון פיניאן: אתה בעד להשאיר את זה כך?
שי חרמש: אני אומר שהאירועים האלה, כמעט ולא קורים.
שי חרמש: חושבים שנכנס נאמן, כעבור חצי שנה הוא צריך לעמוד עוד פעם לבחירה אבל צריך לתת לו את השקט לעבוד.
דן אבנון: אנחנו בהחלט מסכימים עם זה שצריך לתת לנאמן את השקט לעבוד.
דן אבנון: החלפת נאמן או עצם האיום בהחלפת נאמן מדי שנה מחלישה את הכוח של הנאמן מול החברה כשהוא צריך לנהל אתה משא ומתן ביודעו שתוך כמה חודשים הוא יכול להיות מוחלף.
דן אבנון: החלפת נאמן היא מאוד מאוד בעייתית מכמה היבטים נוספים.
דן אבנון: הרבה פעמים לזכות הנאמן רשומות ביטחונות, רשומים שעבודים והחלפת הנאמן כל שנה, זה אומר אנחנו נצטרך למחוק את השעבוד ויהיה לנו שעבוד חדש שיש לו תוקף רישום אחר.
דן אבנון: הנושים כאן מפסידים את הקדימות שהייתה להם ברישום הנאמן.
דן אבנון: יש מקומות בעולם שרישום בטוחה עולה כסף רב.
דן אבנון: אם אנחנו רושמים לא פעם ולא פעמיים שעבודים בחוץ לארץ, הרבה פעמים רישום שעבוד בחוץ לארץ כרוך בתשלום אגרה שהיא נגזרת מערך הנכס ומדובר בעשרות אלפי דולרים.
דן אבנון: גם את זה יצטרכו לשקול.
דן אבנון: אם אחת מהמטרות שלכם היא לחזק את מעמד הנאמנים כך שהם יהיו חזקים ויהיה להם עמוד שדרה ויוכלו לעמוד מול החברות, תנו לנו לעבוד בשקט.
דן אבנון: זה בסדר מבחינתנו אם יקלו את האפשרות להחליף נאמן כשיש סיבה, כשיהיה רוב נמוך יותר כדי להחליף נאמן.
דן אבנון: זה בסדר.
דן אבנון: אם נאמן לא מתפקד, לא צריך להגן עליו.
ציון פיניאן: הנאמן הראשון לשנה, לאחר מכן לשלוש שנים.
דן אבנון: דבר ראשון, אנחנו כאן נועלים את האורווה אחרי שהסוסים ברחו.
ציון פיניאן: כן, אבל דניאל אומרת אם יש סיבה להחליף אותו גם אחרי חצי שנה וגם אחרי חודש.
דן אבנון: יש סיבה להחליף אותו, אז תחליף אותו אחרי יומיים.
דן אבנון: יהיה מנגנון קל להחליף את הנאמן אבל לא אוטומטית להעמיד את הבחירה שלו כל פעם על סדר היום.
דן אבנון: תקלו את התנאים להחליף נאמן שלא מתפקד, זה בסדר גמור ואנחנו לא נגן על זה.
דניאל אילון: נאמרו כאן כמה הערות.
דניאל אילון: להערה של נתי.
דניאל אילון: בכל פעם שמשנים את שטר הנאמנות, אם בגלל שמשנים את הבטוחות ואם בגלל שמשנים את זהות הנאמן, זה מקרה שכיוון ששטר הנאמנות הוא חוזה שהחברה היא צד לו, בוודאי שגם החברה נדרשת לאישורו.
דניאל אילון: זה דבר אחד שרציתי לומר.
דניאל אילון: העניין של הפגיעה בשעבודים.
דניאל אילון: אני לא כל כך מבינה את זה ואולי אני מפספסת משהו.
דניאל אילון: להבנתי אין כאן ביטול שעבוד ויצירת שעבוד אחר אלא יש כאן המחאת שעבוד.
דן אבנון: זה לא נכון.
דניאל אילון: אולי אנחנו נברר את זה לאחר הדיון.