GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נסים מלכה: אם לא יחשבו על זה, אם לא תהיה כאן החלטה חד משמעית ולא יהיה תקציב רב שנתי, זה גזר דין מוות.
מירי רגב: מה התקציב?
אבי פלדמן: התקציב כרגע לתוכנית הזאת, בשנה הזאת, הוא 7.5 מיליון שקלים לכל שמונת המרכזים.
מירי רגב: מה התוספת עליה אנחנו מדברים?
אבי פלדמן: בפריסה רב שנתית, זאת אומרת, התכנון שלנו לחמש שנים עם פריסה לעשרים מוקדים מדברת על כ-115 מיליון שקלים.
מירי רגב: עשרים מוקדים בחמש שנים.
מירי רגב: מה העלות?
אבי פלדמן: כ-115 מיליון שקלים כאשר המרכזים יתפרסו בהדרגה.
אבי פלדמן: לא במכה אחת נפתח את כולם אלא באופן מדורג.
אבי פלדמן: זה סדר הגודל התקציבי.
מירי רגב: זה לא בשמים.
נסים מלכה: היום כל מי שפותח עסק, לא פונים לשירות התעסוקה להכוונת עובדים אלא הוא פנה דווקא להכשרה הזאת.
מירי רגב: אני לא אפתח כאן דיון על שירות התעסוקה ומרכז התעסוקה.
מירי רגב: אני חושבת שיש מקום לדבר על התפקיד.
מירי רגב: של מרכז התעסוקה.
נסים מלכה: אני חושב שכן צריך להיות חיבור וצריך להיות שיתוף פעולה.
נסים מלכה: חייבים להיות ביחד ושיהיה תיאום כי רק כך נוכל להצליח.
נסים מלכה: חייב להיות תיאום בין הגופים האלה כי שני הגופים עוסקים פחות או יותר באותו תחום.
נסים מלכה: היינו בכנס עם שר התעשייה וגם שר התעשייה מבין שזה חייב להיות כך.
נסים מלכה: חייב להיות תיאום ושיתוף פעולה בין שירות התעסוקה לבין הגופים שלנו.
ברוך שוגרמן: אני רוצה לציין את שני הדברים הייחודיים וכרגע לא אתייחס לנושא של שירות התעסוקה.
ברוך שוגרמן: יש כאן באמת שיתוף פעולה נדיר ושיתוף פעולה פורה בין משרדים שונים עם מומחיות שונה.
ברוך שוגרמן: אני חושב שזה בהחלט שיתוף פעולה שנוצר במיוחד בינינו לבין משרד התעשייה בשתי התוכניות, במעברים וברשות מקדמת תעסוקה.
ברוך שוגרמן: זה דבר שנותן את הכוחות ואת היכולות של כל אחד מהמשרדים בתחום המקצועי שלו לטובת הרשות המקומית ולטובת האוכלוסייה.
ברוך שוגרמן: אני חושב שזה דבר שלא קיים במספיק תוכניות וכאן אסור להפסיק את זה אלא לתמוך.
מירי רגב: אני מבקשת את התייחסות נציג האוצר לגבי הפרויקט החשוב הזה.
מירי רגב: אני שמחה שעד עכשיו תקצבתם אותו וסייעתם למשרדים להוציא אותו לפועל, מה גם שאתה יודע וברור לך שאדם שהולך לתעסוקה, מהווה פחות נטל על המדינה כי אז לא צריך לשלם לו את דמי האבטלה.
מירי רגב: הוא מוצא לעצמו תעסוקה, הביטחון העצמי שלו עולה, הוא מצליח לפרנס את עצמו בכבוד והוא לא צריך ללכת לשירות התעסוקה ולקבל דמי אבטלה להם אולי אחרים באמת נדרשים ואלה לא הצעירים שיכולים לעבוד ולמצוא עבודה מסודרת.
נסים מלכה: הם גם לא משלמים ארנונה.
מירי רגב: הייתי רוצה לשמוע מנציג האוצר את ההתייחסות לגבי תקצוב רב שנתי, היכן זה עומד.
רן רידניק: בהמשך למה שאמרת,אין ספק ואין מחלוקת שהגדלת שיעור ההשתתפות הוא אחד ממנועי הצמיחה העיקריים של המשק.
רן רידניק: אני חושב שהמדינה קיבלה מספר רב של החלטות בכיוון הזה.
רן רידניק: לגבי הפרויקט הזה ספציפית.
רן רידניק: אני חייב לומר מילה טובה.
רן רידניק: באמת מודל יפה ואפשר לראות בו איך תוכנית צריכה להיות מפותחת ומוטמעת ולצורך כך הוקמה טבת.
רן רידניק: המדינה הקימה את חברת טבת ביחד עם הג'וינט כדי להיות אינקובטור לפרויקטים תעסוקתיים.
רן רידניק: משרד התעשייה ומשרד הרווחה אמרו רוצה אני והתחילו להפעיל את זה.
רן רידניק: יש תהליך הטמעתי וזה תהליך מבורך.
רן רידניק: בהתאם לכך בשנת 2012 התקציב עצמו עוגן.
רן רידניק: אמורים לצאת באיזשהו מכרז.
רן רידניק: לגבי תקציב 2013 לתוכניות המשך, כמו שאבי אמר, התקציב עצמו ייקבע במסגרת תקציב המדינה לשנת 2013 ואני מציע ששר התעשייה יעלה רשימה של דברים שהוא רוצה ובמסגרת הדיונים על התקציב וסדר העדיפויות שלו, גם הנושא הזה יעלה ואני חושב שייקבע תקציב במסגרת אותם דיוני תקציב.
מירי רגב: אני שמחה על כך שהאוצר תומך בפרויקט הזה אבל מבין הדברים שלך אני לא מבינה שאתם מתכוונים לתת לזה איזשהו תקציב רב שנתי.
מירי רגב: אני מבינה שאתם מדברים על תקציב 2013, אבל זה כמו שהיה עד עכשיו כאשר כל שנה בא שר התעשייה, בא השר לפיתוח הנגב והגליל, בא שר הרווחה, בא שר האוצר וכל אחד שם תקציב לשנה הקרובה.
מירי רגב: החשיבות בתוכנית הזאת היא שאתה יודע שלתוכנית כזאת יש איזושהי המשכיות ויש לה עקביות.
מירי רגב: סליחה, זה באמת מפריע לי.
מירי רגב: יכול להיות שכך אתם עובדים בוועדת כספים, אבל לא כאן.
מירי רגב: אני לא מבינה את הדיבורים האלה.
בועז רקוץ': מסכים אתך.
מירי רגב: יש כאן נהלים של התנהגות.
מירי רגב: זאת כנסת ואני לא רוצה לעבוד בצורה כזאת.
מירי רגב: לא יודעת, אולי דפני מאשרת את הדברים האלה בדיונים ואם זה כך, תאמרי לי כי יכול להיות שאני בוועדת משנה לא מכירה את הדברים האלה.
קריאה: זה נראה לי פשוט יותר מכובד.
מירי רגב: ברגע שאת תהיי בין מקבלי ההחלטות, תחליטי שזה מקובל ותעבירי את זה כהצעה, אנחנו נקבל את ההחלטה שלך.
מירי רגב: כל עוד את לא בין מקבלי ההחלטות, לכנסת יש מינהל תקין אותו קבע יושב ראש הכנסת עם ועדת הכנסת שמורכבת מכל חברי הבית, גם האופוזיציה וגם הקואליציה, כל עוד לא תביאי את זה לאישור שם, אני מבקשת שכאן בוועדה הזאת יתנהגו על פי כללי הכנסת.
מירי רגב: אני יושבת ראש הוועדה ואני מבקשת להתנהג כאן על פי כללי הכנסת.
מירי רגב: כשאני אגיע למרחב שלך, אני אכבד את המרחב שלך.
קריאה: חברי הכנסת צועקים אחד על השני.
מירי רגב: זאת ההתנהגות בכנסת.
מירי רגב: אפשר להחליף את כל חברי הכנסת.
מירי רגב: כל ארבע שנים יש בחירות ואנחנו נותנים לכם את כל הכוח להביא רק את חברי הכנסת שלכם לכאן והלוואי ותעשו את השינוי המיוחל.
מירי רגב: בינתיים אנחנו כאן ובגלל שאנחנו לא עושים כלום, אנחנו רק מתאמצים לעשות, לפחות תני לנו לנסות לעשות משהו ולקדם משהו בדיון הזה.
רן רידניק: לעניין תקציב רב שנתי.
רן רידניק: קודם כל, צריך לציין שמרבית התקציב של משרדי הממשלה נקבע במסגרת דיוני התקציב השנתיים, כל חוק התקציב שנקבע משנה לשנה.
רן רידניק: יש מקרים מיוחדים - בדרך כלל אלה החלטות ממשלה רב שנתיות או פרויקטים מסוימים שדורשים הרשאה להתחייב דרך תקציבי פיתוח – להם יש תקציב רב שנתי.
רן רידניק: כדי שיהיה תקציב רב שנתי לפרויקט מסוים, צריכה להיות החלטת ממשלה ייעודית רב שנתית או שלפעמים קורה במסגרת דיוני התקציב, סיכום התקציב שנחתם, יכול להיות תקציב רב שנתי.
מירי רגב: בפרויקטים שהוצגו על ידי אבי לגבי המיעוטים והחרדים, יש תקציב רב שנתי.
מירי רגב: תגיד לי איך אנחנו יכולים ללמוד מזה כדי לקחת את הפרויקט הזה ולהפוך גם אותו לפרויקט רב שנתי.
רן רידניק: אני אסביר.
רן רידניק: ראשית, לגבי הפרויקט של החרדים, אין תקציב רב שנתי וכרגע אין בכלל תקציב.
רן רידניק: היה דיון בהחלטת ממשלה שבפועל לא התקבלה ולכן זה פחות רלוונטי.
רן רידניק: לגבי מרכזי הכוון של מגזר המיעוטים, היו חמש החלטות ממשלה כאשר ארבע מהן הן במסגרת תוכניות החומש למגזר המיעוטים שהתקבלו בין מרץ 2010 והאחרונה הייתה ביולי 2011, והן יצרו מתווה רב שנתי בתוקף היותן תוכניות חומש, תחום לפרויקטים כאשר בין היתר מדובר במרכזי הכוון עליהם אבי דיבר.
רן רידניק: הייתה החלטה חמישית של טרכטנברג שהרחיבה שניים מהמרכזים הכללים לאותו מודל עליו דובר.
רן רידניק: במקרה הקונקרטי הייתה החלטת ממשלה רב שנתית במסגרת תוכנית החומש.
מירי רגב: אם כן, זה דורש החלטת ממשלה.
מירי רגב: ראשד עיריית ירוחם ביקש להתייחס.
מיכאל ביטון: זאת תוכנית מצוינת שקשובה לרשויות המקומיות ואומרת להם לבוא ולהציג הפעלה.
מיכאל ביטון: יש שם גם גמישות בהפעלת המשאבים.
מיכאל ביטון: מה שקרה עד היום זה שבלשכת התעסוקה היו למשל מענקים לתעסוקה, אבל הבן אדם לא היה מממש אותם כי אין לון מקור מימון ואין לו מימון ביניים.
מיכאל ביטון: כאן יש גם כוח אדם, גם תקציב ואפשר להיות גמישים.
מיכאל ביטון: ככל שיצטרפו משרדי ממשלה נוספים למשרד הזה, סל התקציב לפעילות יהיה גדול וזאת פלטפורמה אדירה לכל המשרדים.
מיכאל ביטון: תודה לאבי.
ברברה אפשטיין: אני מעמותת סנגור קהילתי.
ברברה אפשטיין: אני לא באה לומר שום דבר נגד התוכנית הזאת.
ברברה אפשטיין: אני חושבת שזאת תוכנית יפה, מבורכת וצריך להמשיך לתקציב אותה.
ברברה אפשטיין: אני פשוט מגיבה למה שראש עיריית קריית שמונה אמר.
ברברה אפשטיין: אני חושבת שזה לא הוגן באותו הקשר לדבר על לשכות התעסוקה שיש בהן בסך הכול 8,000 אבחונים ארצי ובפריפריה יש להם 1,000 תיקים לעובד ולומר שהתוכנית הזאת עושה עבודה הרבה יותר יפה.
ברברה אפשטיין: ברור שהתוכנית הזאת עושה עבודה הרבה יותר יפה.
ברברה אפשטיין: הייתי מציעה לממשלת ישראל, למשרד התעשייה ולאוצר, לממן את שירותי התעסוקה באותה מידה כי אז גם זה היה עובד עם אותם מובטלים ומקבלי קצבאות.
נסים מלכה: אני מאשר.
מירי רגב: הערה חשובה וגם נכונה.
בועז רקוץ': אני רוצה לחזק את מה שנאמר קודם על ידך.
בועז רקוץ': חשוב מאוד, כפי שנאמר כאן, כדי לתת מענה למה שאמר קודם יוחאי, חשוב שהנתונים שעוברים ממשרד התעשייה, גם משרד החינוך והמועצה להשכלה גבוהה יוכלו להיחשף לנתונים האלה כי זה באמת יכול להשפיע על איזה חוגים נפתחים והיכן.
בועז רקוץ': אם באמת נותנים כאן מענה גם תעסוקתי וגם בתחום הדיור, חשוב שלאוכלוסייה הצעירה של הסטודנטים שרוצים להגיע, הנתונים יגיעו אליהם.
מירי רגב: כן, זאת חבילה.
אביעד רוזנפלד: אנחנו כאגודת סטודנטים מרכזים נתונים לפי חוג.
אביעד רוזנפלד: כל חוג, כמה סטודנטים היו נשארים במידה שהייתה להם תעסוקה.
אביעד רוזנפלד: אני יכול להגיד לפי כל חוג במכללה שלי, כמה סטודנטים מעוניינים בתעסוקה מאותו חוג ספציפי.
אביעד רוזנפלד: אם נשנה קצת את הגישה של איך להביא אינטל לקריית גת ולעשות את כנס נגב וגליל בגני התערוכה ונסתכל בספיר ובתל חי איזה סטודנטים נמצאים שם, מה הם לומדים ואיך אנחנו גורמים להם להישאר כי הם רוצים להישאר.
אביעד רוזנפלד: דיברנו כאן על הרבה אבסורדים.
מירי רגב: אתם יכולים להעביר לי נייר עמדה בעניין?
אביעד רוזנפלד: אין בעיה.
מירי רגב: תעביר לי נייר עמדה בעניין.
מירי רגב: באתר הכנסת תוכל למצוא את המייל שלי.
מירי רגב: תעבירו לי נייר עמדה שנבחן אותו.
מירי רגב: יכול להיות שנעביר אותו למועצה להשכלה גבוהה.
מירי רגב: אולי נבקש התייחסות בשאילתא ואולי נקיים דיון ייעודי בעניין הזה.
מירי רגב: זה לא קשור לדיון הזה כי זה עוסק בפריפריה אבל נמצא איזושהי דרך.
בועז רקוץ': כמו שנאמר קודם שתהיה משכנתא לפי דירה, את מסכימה שצריך להיות פתרון שהוא רב תחומי.
מירי רגב: אין ספק שזה פתרון רב תחומי.
מירי רגב: כשאתה רוצה להגיע לפריפריה, אתה צריך גם תחבורה, גם בריאות, גם תעסוקה וגם דיור.
מירי רגב: זה ברור אבל אנחנו צריכים להתחיל ממשהו.
מירי רגב: אם נעשה הכול, לא נצליח לעשות כלום.
מירי רגב: בוא נתחיל ממשהו.
מירי רגב: כאמור, אני אשמח לקבל מכם איזשהו נייר עמדה.
מירי רגב: מי אתה?
אביעד רוזנפלד: אביעד, יושב ראש אגודת הסטודנטים מכללת תל חי.
מירי רגב: אתה תעביר אלי נייר עמדה ונראה איך נקדם את העניין הזה.
מירי רגב: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס לפני שאני מסכמת את הדיון?
אבי פלדמן: עוד מילה אחת.
אבי פלדמן: הבטחתי משהו לגבי הנושא של הסטודנטים.
תמר מייבום: חיכינו.
תמר מייבום: אנחנו במתח.
אבי פלדמן: לא צריך.
אבי פלדמן: אתם אמורים להכיר את זה מתל חי.
אבי פלדמן: יש פרויקט שהתחיל בתל חי בשנים האחרונות והוא נקרא טובים לתעסוקה.
אבי פלדמן: בשנה האחרונה לקחנו אותו ועשינו פיילוט שלו עם שישים סטודנטים.
אבי פלדמן: התקציב לזה היה נמוך רק כדי להכניס רגל בדלת לסוג הפעילות הזאת.
אבי פלדמן: הפרויקט אצלנו מוכוון סטודנטים למקצועות טכנולוגיים במגזר העסקי.
אבי פלדמן: הוא נותן להם את שנת ההתמחות או שנת סיום הלימודים ושנת העבודה שלאחר מכן.
אבי פלדמן: הפרויקט הזה בשנה הקרובה יורחב משישים סטודנטים לאלף סטודנטים בשלוש השנים הקרובות.
אבי פלדמן: תקציב בין משרדי שאגמנו יחד עם משרד נגב וגליל ועם משרד האוצר כדי להטות את הנושא של תעסוקת סטודנטים בפריפריה לכיוון המגזר העסקי וכדי לשלב אותם טוב יותר בעבודה במקומות הלימוד.
מירי רגב: אני חייבת לסכם את הישיבה כי אסור לי לקיים את ישיבת הוועדה אחרי השעה 4:00.
מירי רגב: אני רוצה קודם כל לברך את אבי ממשרד התעשייה, את הג'וינט וגם את האוצר בעניין הזה.
מירי רגב: אתם יודעים שבדרך כלל אתם לא מקבלים ממני מחמאות ואנחנו לא רואים עין בעין חלק מהמיסוי, תוכנית המיסוי ורפורמת המיסוי, אבל בעניין הזה מגיעות לכם מחמאות.
מירי רגב: אני חושבת שהפרויקט הזה הוא פרויקט מאוד חשוב והוא חשוב משום שבאמת אנחנו רוצים להביא אוכלוסייה צעירה, איכותית, חזקה לפריפריה.
מירי רגב: מדינת ישראל, כמו שתמיד אני נוהגת לומר, היא לא בין גדרה לחדרה אלא היא מדן ועד אילת.
מירי רגב: לכן אני חושבת שהנושא הזה, בשיתוף עם הדיור, ייצור לנו איזשהו יתרון אמיתי ואיכותי לנושאים האלה.
מירי רגב: בסוגיה של הרחבת המרכזים, הייתי רוצה לשמוע ממך, אבי, עד מתי לדעתך אני יכולה לתת תאריך, לך ולאוצר, לבוא עם איזושהי הצעה מגובשת האומרת האם אנחנו מצליחים להרחיב בעשרים ישובים או בפחות ומה העלות עליה מדובר?
מירי רגב: כדי שנצליח לעשות משהו לקראת דיוני התקציב, קודם כל לשנת 2013 ואחר כך נדבר גם על תקציב רב שנתי.
אבי פלדמן: אני חושב שבצדק אמר רן, שהנושא הזה ייכנס לתוך הדרישות המשרדיות שלנו לתקציב 2013.
אבי פלדמן: הדיונים המשותפים על תקציב 2013 מתחילים מהחודש הבא עד יולי-אוגוסט, עד לסגירת התקציב.
מירי רגב: תוכל לענות לנו על כך בתחילת המושב?
מירי רגב: אבל סטטוס בהתרעה כזאת שיש לנו יכולת התערבות.
מירי רגב: המושב מסתיים והשאלה אם כדאי לקיים דיון כזה במהלך הפגרה או שנחכה לתחילת המושב, מיד אחרי החגים, כלומר במאי.
אבי פלדמן: אני חושב שמאי זה זמן טוב.
מירי רגב: רן, זה בסדר?
רן רידניק: אני ממושמע.
מירי רגב: אם כן, בדיון בו נתייחס לדיור להשכרה, נקבל סטטוס.
מירי רגב: לא צריך את כל המצגת אלא סטטוס האומר בכמה ערים אנחנו מדברים על הרחבה, באיזה תקציב מדובר והאם יש הסכמה בין שלושת המשרדים – אוצר, תעשייה ונגב וגליל – לגבי התקציב והרחבת הפרויקט.
מירי רגב: אני אומר כאן משהו לגבי משרד הרווחה ואני מתייחסת לשירות התעסוקה.
מירי רגב: היה כאן ויכוח גדול מאוד במשך שנה שלמה על תוכנית ויסקונסין שאמרה ששירות התעסוקה לא עושה את התפקיד ולכן נפריט את התפקיד של שירות התעסוקה כדי ליצור מצב שאנשים יוכשרו, יימצאו להם מקומות עבודה ואחר כך נקים משוב ונראה שאכן הם מצליחים להיקלט במקום העבודה לפרק זמן ארוך ולא לאותו חודש-חודשיים.
מירי רגב: יש איזושהי בעייתיות שאני רואה עם הנושא הזה של שירות התעסוקה.
מירי רגב: לא נכנסתי לזה ואני לא רוצה להיכנס לזה אבל אני בהחלט מתכוונת לדבר על זה עם שר הרווחה.
מירי רגב: אני חושבת שאנחנו צריכים לראות איך אנחנו בעצם מאחדים כוחות בין כל הגורמים שמחפשים תעסוקה לאותם אנשים שאחר כך הופכים להיות נטל על המדינה.
מירי רגב: בנושא הזה נצטרך למצוא איזשהו פתרון.
מירי רגב: את צודקת, זה גם עניין של תקציבים, עניין של תקצוב ואין ספק שאי אפשר לתת להם מקומות עבודה, השמה, פיקוח ומעקב אחרי הדברים כשאין להם תקציב לטובת העניין הזה.
מירי רגב: השאלה היא למה זה לא נעשה עד עכשיו.
מירי רגב: אני אדבר על כך עם שר הרווחה ונראה איך אנחנו יכולים לקדם את העניין הזה.
מירי רגב: אנחנו מסכמים שנייר עמדה מעבירים לי הצעירים.
אביעד רוזנפלד: זה גם בנוגע לתעסוקה וגם בנוגע לדיור.
מירי רגב: תעביר לי נייר עמדה.
מירי רגב: משרד התעשייה ומשרד האוצר יציגו כאן בתחילת המושב הבא, בדיון הראשון שנקיים על הפריפריה, את המקומות בהם אנחנו הולכים להרחיב.
מירי רגב: דרך אגב, ירוחם כבר תתחיל את הפיילוט?
אבי פלדמן: הפיילוט מתחיל בחודש הבא.
מירי רגב: אם כן, עד אז נוכל לשמוע גם ממיכאל שהפיילוט אכן הצליח ומרכז התעסוקה עובד.
מירי רגב: זאת בעצם הכתובת שלנו כוועדה לנסות שלקדם את הנושאים האלה.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מספר 7), (תיקון – זכאות לקצבת זקנה לעקרת בית ולאלמנה בת קצבה שנולדו לפני 1931), התשע"ב-2012, של חבר הכנסת אורי מקלב ושלי.
משה גפני: אני מבקש להסביר לוועדה על מה המדובר.
משה גפני: בשנת 1996 החליטה הממשלה שמי שהייתה עקרת בית ועד גיל 65 היא תקבל קצבת זקנה, מכיוון שאז היה נהוג שמי שלא עבדה לא תקבל קצבת זקנה, ואז פנתה אליי אישה שהייתה באותה תקופה בהגנה, לפני הקמת המדינה, והיא נולדה ב-1926 וחברותיה שנולדו אחרי 1931 מקבלות קצבת זקנה והיא לא, וזה נראה דבר הזוי.
משה גפני: כשהעליתי את זה במליאת הכנסת, גם יושב ראש הכנסת אמר שזה נראה דבר שהוא בלתי הגיוני, בלתי מתקבל על הדעת.
משה גפני: אני יודע שבוועדת שרים לחקיקה משרד המשפטים מאוד תמך בהצעת החוק הזאת, נכון?
שי סומך: נכון, גם המוסד לביטוח לאומי.
משה גפני: גם המוסד לביטוח לאומי, מכיוון שמדובר בדבר לא שוויוני לחלוטין, ואז אני ישבתי עם אגף התקציבים במשרד האוצר ואנחנו הגענו להסכמה לאשר את החוק הזה.
משה גפני: ביקשו ממני באגף התקציבים שהחוק יחול החל מ-2013, מכיוון שאנחנו באמצע שנת תקציב אני הסכמתי, אני מבקש שהחוק הזה יחול החל מה-1 בינואר 2013 ואם אפשר בבקשה להקריא את החוק, בבקשה.
שגית אפיק: (מקריאה): "הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 7) (תיקון – זכאות לקצבת זקנה לעקרת בית ולאלמנה בת קצבה שנולדו לפני שנת 1931), התשע"ב-2011.
שגית אפיק: "תיקון סעיף 16.
שגית אפיק: בחוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 7), התשנ"ו-1996, בסעיף 16:" -זה הסעיף שמדבר על התחולה.
שגית אפיק: "(1) סעיף קטן (א) – בטל" .
שגית אפיק: -סעיף קטן (א) קובע שאותו תיקון, מספר 7, לא יחול על עקרת בית ואלמנה בת קצבה שמלאו לה 65 שנים לפני יום התחילה, כלומר מי שנולדה לפני שנת 1931.
שגית אפיק: "(2) בסעיף קטן (ב), הסיפה החל במלים "ובתנאי שלא מלאו" – תימחק".
שגית אפיק: ביקשנו נתונים מהמוסד לביטוח לאומי לגבי הצעת החוק הזאת ומהנתונים שקיבלנו עלה שיש משפחות שכתוצאה מהתיקון הזה עלולות לצאת ממערכת הבטחת הכנסה.
משה גפני: ביטוח לאומי?
שרי בכר: לציין, לסבר את האוזן, מדובר כיום בנשים שלא מקבלות כמובן קצבה בעד עצמן, אולם---
משה גפני: זאת אומרת נשים מעל גיל 80, שעליהן אנחנו מדברים.
שרי בכר: לא מקבלות קצבת זקנה בגלל עצמן, אך כן חלקן יכולות לקבל ובן הזוג שלהן מקבל תוספת עבורן וככל שהמשפחה כתא משפחתי נבחנת על פי חוק הבטחת הכנסה הם עשויים לקבל השלמת הכנסה לקצבאות שהם מקבלים כיום.
שרי בכר: לאור התיקון הזה ישנו סיכוי שחלק מהמשפחות, או שתקטן להם השלמת ההכנסה המשולמת להן ויש מספר מסוים של משפחות, קצת פחות מ-100 משפחות---
משה גפני: 86 משפחות.
משה גפני: 87?
משה גפני: הלילה גדל?
שרי בכר: לא, זה היה 87, כ-87 משפחות שעשויות לצאת כליל---
משה גפני: מתוך 6,000 ו-?
שרי בכר: 6,200 שעשויים להיות זכאים.
משה גפני: אז יש 87 משפחות שעלולות להיפגע מהחוק.
שרי בכר: מה הכוונה בפגיעה?
שרי בכר: מאחר שהן יוצאות ממערכת השלמת ההכנסה המשפחות לא יהיו זכאיות להטבות הנלוות הניתנות לא מכוח הבטחת הכנסה, אלא למי שמקבל הבטחת הכנסה.
שרי בכר: כשלה
שרי בכר: דגיש שכמובן שההטבות הנלוות אלה לא ההטבות שמשולמות על ידי ביטוח לאומי, אלא אלה הטבות שמשולמות על ידי גופים אחרים בהתבסס על הסטטוס של מקבלי הבטחה---
משה גפני: אז יש לזה פתרון, למה שהיא אומרת?
שגית אפיק: אפשר לעשות תיקון ולקבוע שאותן משפחות ימשיכו לקבל את אותו הפרש בין הבטחת הכנסה לבין קצבת זקנה, משהו בדומה למה שיש היום נניח בסעיף 251.
שגית אפיק: יש בעיה נלווית שמתעוררת כתוצאה מהפגיעה הזאת לגבי אותן משפחות.
שגית אפיק: אני מבינה שזכאים להבטחת הכנסה או להשלמת הבטחת הכנסה זכאים גם להטבות מכוח חוק האזרחים הוותיקים ולכן צריך לעשות גם תיקון עקיף בחוק האזרחים הוותיקים כדי לאפשר להם את המשך ההטבות וכדי שהם לא ייפגעו כתוצאה מהצעד הזה.
משה גפני: יש פה מישהו מהמשרד לאזרחים ותיקים?
עמית יובל קורנבלום: המשרד גם הגיש לוועדת השרים את עמדתו שהוא תומך בהצעת החוק והסוגיה הזאת באמת עלתה ואנחנו יכולים לשקול את זה בהוספת תיקון לחוק עצמו.
שגית אפיק: אז עשינו משהו.
שגית אפיק: אנחנו נקריא, עכשיו יחולק הנוסח המתוקן ואחר כך נעשה התאמות.
שגית אפיק: (מקריאה): "תיקון חוק הביטוח הלאומי.
שגית אפיק: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, אחרי סעיף 251 יבוא: "עקרת בית ואלמנה בת קצבה שקיבלה גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה.
שגית אפיק: 251א.
שגית אפיק: עקרת בית ואלמנה בת קצבה, כאמור בסעיף 16(ב) לחוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 7), התשנ"ו-1996 ששולמה לה גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980, בשנים עשר החודשים קודם למועד שנעשתה זכאית לקצבת זקנה לפי אותו סעיף, וסכום קצבת הזקנה שהיא זכאית לה נמוך מסכום הגמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, תהיה זכאית לקצבת הזקנה בצירוף ההפרש שבין הגמלה לפי חוק הבטחת הכנסה לבין קצבת הזקנה שהיא זכאית לה כאמור".
שגית אפיק: זה אומר שהיא תהיה זכאית, ככל שגמלת הבטחת ההכנסה שלה הייתה גבוהה מסכום קצבת הזקנה שהיא תתחיל לקבל בעקבות התיקון---
שרי בכר: שגית, סליחה על ההפרעה, גמלת השלמת הכנסה בהכרח תמיד יותר נמוכה מקצבת הזקנה, זה נקרא השלמת הכנסה כי זה הסכום הקטן ש---
שגית אפיק: אז אם ככה לא תהיה בהם פגיעה לעניין הזה.
שרי בכר: לא, בביטוח לאומי הם יקבלו סכום גבוה, אבל מכיוון שזה מתחלף מהשלמת הכנסה, הם יוצאים מהמערכת של השלמת הכנסה ומתחילים לקבל רק קצבת זקנה, והם לא יהיו זכאים להטבות מהגופים האחרים.
שרי בכר: זאת אומרת אין פה עניין של פחות או יותר, ביטוח לאומי פה לא פוגע בהם.
שגית אפיק: אין בעיה, אז צריך רק את התיקון בחוק האזרחים הוותיקים, אם זה ככה.
מזל דהרי: אני הייתי מציעה אפשרות בחירה, זאת אומרת למי שהמשפחה---
שגית אפיק: ומי יעקב אחרי זה?
שגית אפיק: זה מסובך לתת אפשרות- - - ואם רק בחוק האזרחים הוותיקים נעשה תיקון, שהם ימשיכו להיות זכאיות לכל הטבה אחרת, לפי כל דין שהן היו זכאיות לה קודם לתיקון.
שרי בכר: שוב, זה מה שאני אומרת, זה לא הטבות שביטוח לאומי נותן.
שגית אפיק: אני מבינה, לא בחוק הביטוח הלאומי, אני מדברת על תיקון עקיף בחוק האזרחים הוותיקים.
משה גפני: מה שהיא אומרת עכשיו זה שבחוק הביטוח הלאומי לא צריך תיקון?
שרי בכר: בחוק הביטוח הלאומי לא צריך תיקון כי מבחינתנו הם יקבלו סכום גבוה יותר.
משה גפני: אני לא רוצה לעשות חוק שהחוק בסופו של דבר ייטיב עם הרוב ויפגע במיעוט, אני לא רוצה את זה.
משה גפני: אני לא רוצה על הדרך להרוויח עוד קצבה.
משה גפני: אני רוצה דבר אחד, שמי שקיבלה עד היום סכום מסוים, שלא תקבל היום פחות.
משה גפני: לפי דבריכן, אחרי קבלת החוק הזה לא תהיה אישה אחת מעל גיל 80 שתיפגע בתשלום שלה.
שרי בכר: מבחינת ביטוח לאומי היא לא תיפגע.
שרי בכר: מבחינת ביטוח לאומי בלבד.
שרי בכר: שוב אני אגיד, הפגיעה תיעשה מכיוון גופים אחרים שנותנים את ההטבות הנלוות ומתבססים על סטטוס מקבלי הבטחת הכנסה.
שרי בכר: ברגע שלא יקראו להם אצלנו יותר מקבלי הבטחת הכנסה, הם לא יקבלו את ההטבות.
שגית אפיק: אז אם זה ככה, נעשה תיקון עקיף בחוק---
שכיב מוראד שנאן: גברתי עורכת הדין מהביטוח הלאומי, אפשר לקבל את המספרים, כמה מקבלת היום זקנה עקרת בית קצבת זקנה וכמה השלמת הכנסה?
שכיב מוראד שנאן: ואם את יכולה להגיד לנו איפה היא תיפגע, אם לא בביטוח הלאומי.
משה גפני: לא, הם אומרים שהיא לא תיפגע.
שכיב מוראד שנאן: היא אומרת שהיא לא תיפגע בביטוח הלאומי.
קריאה: היא תיפגע בארנונה
שכיב מוראד שנאן: בארנונה מה זה?
קריאה: כשיפגעו בהשלמת ההכנסה היא לא תקבל הנחות לרשויות המקומיות לארנונה.
קריאה: למשל.
שכיב מוראד שנאן: אתה שומע, מר גפני?
שכיב מוראד שנאן: זו פגיעה לא פשוטה.
משה גפני: לא, אין פגיעה.
שכיב מוראד שנאן: יש.
שכיב מוראד שנאן: אם ייווצר מצב שאותה זקנה, אמא שלי לצורך העניין בת 87, היום היא מקבלת פטור מתשלום ארנונה---
משה גפני: מאה אחוז, זה הסעיף השני.
שכיב מוראד שנאן: זו הנקודה שצריך---
משה גפני: בסדר, תיכף אנחנו מדברים על זה.
דב בארי: אני חושב שצריך להבהיר במה מדובר פה.
דב בארי: מבחינת ביטוח לאומי, זאת אומרת תשלומי ההעברה שהם יקבלו מהמדינה, כל המשפחות המדוברות, עקרת בית, עם בן זוג, או בלי בן זוג, תקבל מביטוח לאומי, או התא המשפחתי יקבל, סך הכול נטו מביטוח לאומי יותר.
דב בארי: במה דברים אמורים, על מה אנחנו מדברים, מה הן אותן 87 משפחות?
דב בארי: אותן מספר משפחות שמקבלות כיום הבטחת הכנסה ומחר הם לא יקבלו הבטחת הכנסה, הם יקבלו קצבת זקנה יותר גבוהה שבסכום הנטו מביטוח לאומי יקבלו יותר, אבל הזכאות להבטחת הכנסה כיום מקנה הטבות נלוות מכל מיני גופים וארגונים שמסתמכים על הבטחת הכנסה.
דב בארי: ביטוח לאומי לא אחראי לנושא, אין לו נגיעה בדבר, פשוט ארגונים, חברות, הסתמכו על זה שמבחן ההכנסות זה הזכאות להבטחת הכנסה.
דב בארי: בזה מדובר, כדי לשים פה את כולם על קו אחד.
דב בארי: מבחינתנו, ישנה בעיה באמירה להחריג אותן, כי בסופו של דבר אנחנו מדברים פה על הבטחת הכנסה.
דב בארי: הבטחת הכנסה זו רשת המגן הסוציאלית האחרונה שמדינת ישראל נותנת וככזו היא מותנית במבחן הכנסות.
דב בארי: ברגע שמשפחה יוצאת ממבחן ההכנסה הזה, היא לא זכאית להטבות הנלוות שנסמכו על אותם דברים.
דב בארי: בסופו של דבר אין סוף לדבר הזה.
דב בארי: זאת אומרת תמיד יהיו משפחות שייצאו ממעגל הבטחת הכנסה ויאבדו כתוצאה מתוך זה את הזכאות להטבות נלוות.
דב בארי: אם נתחיל להחריג פה, נתחיל להחריג משפחות אחרות ואוכלוסיות אחרות ואין דרך להפריד.
דב בארי: הדרך להפריד כיום היא באמצעות מבחן ההכנסות שמקיים המוסד לביטוח לאומי.
שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב ראש, נקודה נוספת שצריך לקחת אותה בחשבון זה הנושא של מבחן הזכאות שעושים לאותם זקנים בעזרות שהם מקבלים דרך מחלקות הרווחה במשרד לשירותים חברתיים במועצות המקומיות.
שכיב מוראד שנאן: העלאת הסכום שהם מקבלים מהביטוח הלאומי, אם תחלק אותו לערך נקודת זיכוי יבטל את הזכאות שלהם לקבל עזרות ממשרד הרווחה.
שכיב מוראד שנאן: זו גם נקודה שצריך לקחת בחשבון, כי היום אדם בודד מקבל עזרה רק אם ההכנסה שלו היא פחות מ-13 נקודות זיכוי ואם הוא עולה על 13 נקודות זיכוי, אוטומטית כל העזרות שהוא מקבל ממשרד הרווחה מבוטלות וזה יכול לפגוע בכל מיני שירותים שמקבלים אנשים שמרותקים למיטה בבית או במקומות אחרים.
עמית יובל קורנבלום: אדוני היושב ראש, מהמשרד לאזרחים ותיקים הגיעה אלינו טיוטת ההצעה המתוקנת עם התיקון בחוק האזרחים הוותיקים.
עמית יובל קורנבלום: אנחנו נצטרך לבדוק עם הגורמים שנותנים את ההנחות, חברת החשמל, מענק חימום ותרופות, בשביל לבדוק שלא תיווצר אפליה מסוימת בין האלמנות.
משה גפני: רבותיי, אני רוצה להגיד לך, נציג המשרד לאזרחים ותיקים, שנהיה כל הזמן באותה קונוטציה, אנחנו מדברים על אפליה ושוויון ו... לא מדובר על חוק טל, מדובר על אישה בת 87, האישה בת ה-87 קיבלה, כמו שאמר חבר הכנסת שנאן, הנחה בארנונה, לנסוע באוטובוס, היא קיבלה כל מיני הטבות---
שכיב מוראד שנאן: הדבר הכי חשוב אלה העזרות שעוזרים במשרד---
משה גפני: אנחנו מדברים עכשיו על נשים שלצערנו הרב מטבע העולם מספרן הולך ומתמעט, אני לא מעוניין שהיום נבוא ונגיד, 'בגלל שלא קיבלתן קצבת זקנה וכו' קיבלתן את כל ההטבות הללו ולכן אתן הייתן זכאיות להנחה באוטובוס, הנחה בארנונה, משרד הרווחה', לא חשוב, כל מה שאתם מכירים במשרד לאזרחים ותיקים.
משה גפני: אני לא רוצה שכתוצאה מהחקיקה הזאת פתאום זה ייפסק.
משה גפני: אישה בת 85, בת 86, בת 87, להפסיק עם המלים המשפטיות האלה של שוויון, זה לא בסדר לעשות את זה.
משה גפני: אני לא רוצה לעכב את החוק, אני רוצה לסיים אותו לפני תום המושב, מכיוון שהעוול בחוק עצמו הוא הרבה יותר חמור מאשר כל מה שנלווה לעניין הזה.
משה גפני: אני מציע, גברתי היועצת המשפטית, לאשר את החוק כמות שהוא, התחולה תהיה ב-1.1.2013, נכתוב בדברי ההסבר שעלה הנושא הזה, ומכיוון שעלה הנושא הזה אני אבקש גם מכם במשרד האוצר וגם במוסד לביטוח לאומי וגם במשרד המשפטים וגם במשרד לאזרחים ותיקים---
שכיב מוראד שנאן: ומשרד הרווחה.
משה גפני: משרד הרווחה לא קשור.
שכיב מוראד שנאן: כי זה עלול לפגוע ב---
משה גפני: עלול לפגוע זה בסדר, גם משרד התחבורה, זה עלול לפגוע גם בנסיעה באוטובוס, אבל אלה המשרדים הייעודיים שצריכים לקבל החלטה מבחינת הרגולציה.
משה גפני: אני לא סבור שיש פה פגיעה בשוויון, אני לא סבור שיכול להיות מצב שתהיה משפחה שלא תהיה זכאית, שלא הייתה זכאית עד היום, לבין אישה כזאת שהיא עכשיו הפכה להיות לא זכאית לכאורה.
משה גפני: אני לא חושב שזה נכון ולכן לקריאה השנייה והשלישית, אני מתכוון להביא את זה ולחוקק את זה, אני לא חושב שזה נכון להשאיר אותם בחוץ.
משה גפני: לכן אנחנו נאשר את זה כמות שהוא, הסעיף הראשון מיותר, לפי מה שהם אומרים, נכון?
שגית אפיק: את הסעיף הראשון לא צריך.
משה גפני: הסעיף השני, שעלה כאן, אנחנו נביא אותו לקריאה השנייה והשלישית---
שגית אפיק: את סעיף התחילה אתה רוצה להכניס?
שגית אפיק: אז זה יהיה- (מקריאה): "תחילה ותחולה.