GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חגית נאמן: בשביל החברות הדואליות, במסגרת תקנון הבורסה וחוק ניירות ערך, עשו הקלות שונות כדי לעודד ולתמרץ את החברות האלה.
חגית נאמן: לא פשוט להביא חברות ישראליות טובות שנסחרות בנסדא"ק להיסחר בבורסה בתל אביב.
חגית נאמן: האינטרס של השוק, של הרשות, של כל שוק ההון, של האוצר ושל הבורסה.
שי חרמש: בזה השתכנעתי.
חגית נאמן: זה איזשהו תמריץ שלא יחששו לבוא להיסחר כאן כי לא יהיה מחטף למשקיעים בחוץ לארץ.
חגית נאמן: אתה צודק, השאלה שלך נכונה ואין לי תשובה יותר טובה מזו שאני נותנת לך.
חגית נאמן: יש בזה איזשהו אלמנט של תמריץ.
שי חרמש: בעתיד, כשנחפש בורסאות נוספות במזרח, יבוא עוד תיקון.
שי חרמש: שינוי הגדרת אחזקות ציבור.
חגית נאמן: כן, שינוי הגדרת אחזקות הציבור.
חגית נאמן: דרישה לשווי אחזקות הציבור הוא אחד התנאים המאוד חשובים של הבורסה וזה מה שנותן את הנזילות לשוק ואת תקינות המסחר.
חגית נאמן: יש לנו כללים גם ברישום וגם בשימור של חברות ציבוריות של אחזקות ציבור.
חגית נאמן: בעלי עניין לא נכללים בגדר אחזקות הציבור.
חגית נאמן: יחד עם זאת, יש מקרים מסוימים בהם בעלי עניין, אנחנו כן כוללים אותם באחזקות הציבור.
חגית נאמן: לדוגמה היום, קרנות נאמנות וקופות גמל.
חגית נאמן: עכשיו אנחנו רוצים להרחיב את הרשימה במסגרת התיקון הזה.
שי חרמש: תני לי להבין דבר אחד.
שי חרמש: קרנות נאמנות וקופות גמל הן בעלות עניין ברגע שהן מושקעות גם במניות נוסטרו שלהן?
חגית נאמן: מדובר על כך שברגע שקופות גמל וקרנות נאמנות משקיעות עבור הציבור את ניירות הערך, החלק הזה, כיוון שהוא לא נחשב ככסף שלהן, נחשב כחלק מאחזקות הציבור אפילו אם הן מחזיקות עבור הציבור הזה שישה אחוזים או שבעה אחוזים.
חגית נאמן: לכאורה הן היו צריכות להיות בעלי עניין.
חגית נאמן: עכשיו אנחנו רוצים להרחיב את זה.
חגית נאמן: נעשה תיקון בתקנות שהרחיב את זה כך שגם לא ייחשבו אחזקות הציבור אחזקות של מנהל תיקים עבור לקוחות, של עושה שוק, שאלה ניירות ערך שמחזיק עבור עשיית השוק.
חגית נאמן: במסגרת התיקון הזה ראינו שלפעמים יש תיקונים בחקיקה שמאפשרים לנו לעשות את ההרחבות האלה של ההקלות בנושא הזה ואנחנו רוצים גם לעשות סעיף מסמיך שאת ההקלות האלה נוכל בעתיד לעשות במסגרת של תיקון בהנחיות.
שלומית ארליך: בעצם המשמעות של זה היא שזה לא יגיע לאישור הוועדה.
חגית נאמן: ההקלות.
חגית נאמן: כן, ההקלות.
חגית נאמן: עכשיו אנחנו מביאים שלוש הקלות – מנהלי תיקים, עושי שוק ומחזיקי מוצרי מדדים.
חגית נאמן: אם בעתיד יהיו הקלות, בעצם ההקלות נובעות מכך שאלה לא אחזקות עבור עצמן אלא אלה אחזקות עבור אחרים, לא נצטרך להביא.
שי חרמש: רק להבהרה, למה אתם קוראים מוצרי מדדים?
חגית נאמן: תעודות סל.
חגית נאמן: בגדול אלה תעודות סל.
שי חרמש: יש שאלות?
שי חרמש: בעד אישור התיקונים – פה אחד התיקונים אושרו
שי חרמש: אנחנו דנים עכשיו בתיקון תקנות בורסה, התאמה לסליקת מניות ביום 1 T.
חגית נאמן: הנושא שמובא כאן הוא איזושהי ישורת אחרונה.
חגית נאמן: הבורסה במהלך השנתיים האחרונות עברה לסלוק את ניירות הערך ואנחנו קוראים לזה ב-1 T.
חגית נאמן: זאת אומרת אם יום העסקה הוא יום T ויום המחרת, ועושים את זה ב-DVP.
חגית נאמן: זאת אומרת, סימולטני, את הכסף ואת הניירות ב-1 T.
חגית נאמן: עברנו כבר לפני למעלה משנה כאג"ח ממשלתיות וכרגע המעבר האחרון, הישורת האחרונה, הוא המעבר במניות למסחר ב-1 T.
חגית נאמן: לצורך כך צריכים לעשות כל מיני התאמות שהן התאמות טכניות ומתחייבות מהפרוצדורה של הסליקה.
שי חרמש: ה-1 T זה רק הרישום.
חגית נאמן: סליקה.
חגית נאמן: זאת רק הסליקה.
חגית נאמן: מדובר על סליקה.
חגית נאמן: עסקה שמתבצעת היום, גם את הכסף וגם את הניירות סולקים ב-1 T היום.
חגית נאמן: זאת איזושהי התקרבות למה שקורה בעולם.
חגית נאמן: בעולם בכלל נוהגים לסלוק ב-3 T.
חגית נאמן: אנחנו היינו יותר זריזים.
חגית נאמן: את הניירות היו עושים ב-T ואת הכסף ב-1 T.
חגית נאמן: התיקון הזה בעצם אומר, זה משהו שהוא נועד לפתור איזושהי בעיה טכנית של חישוב שערים.
שי חרמש: שאלה נאיבית.
שי חרמש: למה צריך 1 T ברגע שכל המערכת היום ממוחשבת און ליין?
חגית נאמן: המערכת ממוחשבת.
חגית נאמן: אנחנו סולקים את הכסף במערכת זהב של בנק ישראל והיא סולקת ב-1 T.
חגית נאמן: כל הסליקה של הבורסה, גם היום, לא נסלקת באותו יום אלא כל הפעולות קורות בלילה.
חגית נאמן: הסליקה מתבצעת ביום למחרת בבוקר.
שי חרמש: ויום הערך הוא היום הקודם.
שי חרמש: החיוב הוא על היום בו בוצעה העסקה.
חגית נאמן: החיוב הוא ביום 1 T.
שי חרמש: לא, באותו יום.
חגית נאמן: לא.
חגית נאמן: בכסף אין שינוי.
חגית נאמן: החידוש במניות הוא שגם את המניות נסלוק ב-1 T.
שי חרמש: אתה רואה את הפעולה רק ב-1 T.
חגית נאמן: המטרה היא להוריד את הסיכון לשוק.
חגית נאמן: להוריד את מה שאנחנו קוראים DVT, זה הולך סימולטני ולא כל אחד בנפרד.
חגית נאמן: במסגרת זאת מה שאנחנו רוצים זאת הסמכה לקבוע בתנאים של ניירות ערך המירים לא רשומים שביום שהוא יום קובע לחלוקה של דיבידנד, הם יקבעו מראש בתנאי ניירות הערך ההמירים הלא רשומים שלא ניתן לממש אותם כי זה משפיע באיזושהי צורה ואם יש מימושים באותו יום, אי אפשר לחשב את שער האיקס.
חגית נאמן: זאת השפעה ואנחנו רוצים הסמכה לקבוע כללים בעניין הזה.
חגית נאמן: אגב זה אנחנו מביאים עוד שני תיקונים שהם לא ממש קשורים ישירות ל-1 T אלא אלה התאמות.
חגית נאמן: היום חברות שמחלקות זכויות או עושות הטבה, צריכות להתאים את הזכויות של בעלי ניירות הערך ההמירים.
חגית נאמן: אנחנו מוסיפים הוראה כזאת, כמו שקיימת לגבי זכויות והטבה, גם לגבי תשלום של דיבידנד.
ענת מימון: אם אפשר להסביר את ההבדל בין ניירות ערך שהונפקו כבר לפני כן.
שי חרמש: זה באותו הליך.
חגית נאמן: לא, מה שאני רוצה לומר שההצעה כאן לגבי ניירות הערך, קביעת הכללים שלא יהיה מימוש ביום הקובע, אנחנו קובעים את זה רק מעכשיו ואילך לגבי ניירות ערך חדשים.
חגית נאמן: אנחנו לא יכולים להחיל את זה רטרואקטיבית.
חגית נאמן: הבורסה יחד עם הרשות הלכו למהלך לפיו אישרנו הנחיה זמנית שלגבי ניירות הערך הקיימים אנחנו ראשית פונים לחברות ומבקשים אותן בצורה וולנטרית שיעשו אסיפות כלליות וישנו את תנאי ניירות הערך כך שלא יהיה ניתן לממש את ניירות הערך ביום הקובע.
חגית נאמן: מי שלא יעשה את זה, אנחנו פשוט מודיעים שבאותו יום, ביום הקובע, לא נקיים את המסחר באותו יום שהוא יום קובע לתשלום כדי שלא יהיו השיבושים האלה בשער האיקס.
שי חרמש: להבהרה.
שי חרמש: החיוב מבחינת ימי ערך כספיים, זה ביום הביצוע ולא ביום ה-1 T.
חגית נאמן: לא, הכסף מחויב ב-1 T.
שי חרמש: התמורה.
חגית נאמן: נותנים לך את הניירות ולוקחים לך את הניירות ב-1 T ונותנים לך את הכסף ולוקחים לך את הכסף ב-1 T.
שי חרמש: אם אתה מבצע היום עסקה, החיוב הכספי, אתה רואה אותו בדוחות שלך רק למחרת.
שי חרמש: יום הערך הוא לא יום ביצוע העסקה?
חגית נאמן: היום של הסליקה.
שי חרמש: את בטוחה?
חגית נאמן: גם של הניירות וגם של הכסף.
חגית נאמן: עד כמה שאני יודעת.
איציק שורקי: אתה רואה בבנק רישום על תנאי.
שי חרמש: זה ברור, אבל יום הערך מבחינת החיוב הוא ביום ביצוע העסקה.
איציק שורקי: אלה הוראות של בנק ישראל, אבל יום הערך צריך להיות למחרת שזה היום שבו הכספים מתקבלים.
חגית נאמן: הכספים מתקבלים ולוקחים לך את הניירות באותו יום ונותנים לך את הכסף באותו יום.
שי חרמש: יש הערות?
שי חרמש: בעד אישור התיקון – פה אחד התיקון אושר
שי חרמש: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
שי חרמש: על סדר היום תיקון טעויות בחוק ייעול הליכי האכישפה ברשות ניירות ערך (תיקוני חקיקה), התשע"א-2011.
ענת מימון: לפני כשנה התקבל בוועדה חוק ייעול הליכי אכיפה ברשות ניירות ערך.
ענת מימון: בנוסח שהתקבל, נפלו כמה טעויות סופר והשמטות.
ענת מימון: לפי סעיף 10(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, לוועדה שקיבלה את הצעת החוק, שאישרה את נוסח הצעת החוק, יש סמכות לפי הצעת יושב ראש הכנסת להציע לכנסת לתקן את הטעויות בהנחה שהיא קובעת שהטעויות הן אכן טעויות לשוניות טכניות, השמטות, ולא טעויות מהותיות.
ענת מימון: לפנינו יש חמישה תיקוני טעות שנפלו בנוסח החוק שכבר פורסם ואני אסביר בקצרה את הטעויות האלה.
ענת מימון: בסעיף 1 יש הפניה לסעיף וכתוב: סעיף קטן (ב) אבל זה צריך להיות סעיף קטן (ג).
ענת מימון: זה בגלל התאמות שנעשו.
שי חרמש: מה המשמעות?
ענת מימון: הפנינו לסעיף (ב).
ענת מימון: עם הזמן בנוסחים הסעיף הפך להיות סעיף (ג) ושכחנו לשנות זאת.
ענת מימון: בתוספת השישית, בסעיף 1, בפרט 1, דרגה ד', אחרי מ-140 מיליון, צריך להיות עד 280 מיליון כי המדרגה אחר כך מתחילה ב-280 מיליון ופשוט לא תחמנו את המדרגה הקודמת.
ענת מימון: הטעות הבאה בתוספת השביעית היא הפניה כאשר במקום לפרט 6 ההפניה צריכה להיות לפרט 9.
ענת מימון: גם כאן מדובר בטעות סופר.
ענת מימון: סעיף 2(7) , במקום 9(א)(ה), צריך להיות 9(א)(ד).
ענת מימון: בסעיף 3(2), פסקת משנה (ב) תימחק, בהמשך היה תיקון בחוק בתי המשפט שעבר בוועדת החוקה והוא כבר מחק את הסעיף הזה וגם אנחנו מחקנו אותו אצלנו בנוסח החוק אבל כמובן לא צריך למחוק את זה פעמיים.
ענת מימון: לכן אנחנו משמיטים את זה מהחוק הזה.
ענת מימון: עד כאן.
ענת מימון: אנחנו מציעים לכנסת לתקן את הטעויות האלה.
ענת מימון: זה עולה להצבעה במליאה.
שי חרמש: שמענו וראינו.
שי חרמש: התיקונים הם תיקונים טכניים של טעויות.
שי חרמש: אנחנו מצביעים על אישור התיקונים.
שי חרמש: יש לנו כמה דקות פנויות ואני רוצה לנצל אותן ולהעיר כמה הערות לנושא האכיפה המינהלית.
שי חרמש: יש כאן מישהו מהרשות לניירות ערך שמוכן לשמוע?
שי חרמש: לא, כולם הלכו.
שי חרמש: אני מודה, ועל זה נאמר מודה ועוזב ירוחם, שהייתי מגדולי התומכים עת הגיע לכאן חוק האכיפה המינהלית.
שי חרמש: כנראה שבחלק מהדברים הרחקנו לכת ואנחנו רואים את זה היום בשני דברים בצורה הברורה ביותר.
שי חרמש: קודם כל, חברות קטנות מתחילות לצאת מהבורסה.
שי חרמש: הן לא עומדות בנטל הזה, הן לא עומדות בהוצאות האלה, הן לא עומדות בחריגות האלה ושומעים יותר ויותר, לא רק בתקשורת ובעיתונות אלא גם בפניות שמגיעות אלי.
שי חרמש: חוק האכיפה המינהלית בא לעשות סדר במידה רבה של חוסר פיקוח והפקרות שהייתה במציאות הקודמת אבל תמיד מספרים לי שלוקחים חוזר בתשובה, זה כמו מטוטלת של שעון, מזיזים אותו, מעבירים אותו לצד אחד, הוא רץ לקצה השני.
שי חרמש: ההקצנה בעניין הזה הביאה למצב שחלק מהחברות הקטנות לא יכולות לעמוד בזה.
שי חרמש: דיברתי על זה גם עם מי שאחראי על הנושא אצלכם ברשות לניירות ערך.
שי חרמש: אני אומר שוב שזה לא נושא הדיון ולא על סדר היום אבל תפסתי טרמפ כי אני גם היושב ראש וגם הדברים האלה עולים כאן.
שי חרמש: יש מקום לעשות כמה שיקולי דעת והקלות כי החברות הקטנות לא עומדות בעומס ובלחץ.
שי חרמש: אני לא מדבר על האחריות האישית הישירה.
שי חרמש: אין לי הרהורי חרטה כי אני לא מתחרט על העובדה שהלכתי אתכם לאורך כל הדרך בנושא הזה, אבל יש מקום להתחיל אחרי ניסיון של שנה מאז שהפעלנו את זה למצוא כמה מקומות שלא יברחו לנו החברות הקטנות.
שי חרמש: לרשות ניירות ערך זאת הזדמנות אדירה להכניס את הציבור פנימה ואם החברות הקטנות יצאו, ואנחנו מדברים על ריכוזיות, נמשיך לקבל רק את החברות הענקיות בבורסה ולזה אף אחד מאתנו לא התכוון.
שי חרמש: זאת לא הצעה לסדר אלא באת לכאן, שמעת, תיקח את זה לתשומת לבך.
איציק שורקי: אני חושב שמאז ההצעה המקורית נעשו שינויים בתחום הזה של האכיפה המינהלית.
איציק שורקי: עלו חששות מהשוק שחלק גדול מהתהליכים נעשים בתוך הרשות, אבל אני חושב שעם הכניסה של היושב ראש החדש נעשה איזשהו שינוי ונעשתה איזושהי הפרדה כאשר חלק מהמוטבים למשל הם לא עובדי הרשות, ככל הניתן להפריד את התהליך מהתהליכים הפנימיים ברשות.
איציק שורקי: אני חושב שהחשש הגדול נובע בעיקר מהעובדה שלא הגענו לשם ויש חשש איך הרשות תיישם את הסמכויות שיש לה.
איציק שורקי: אני חושב שצריך להמתין ולראות את ההתנהלות בתוך הרשות כאשר נעשית עבודה כדי לייעל את התהליך הזה ולהפוך אותו גם לתהליך שקוף, גם ברור וגם מידתי כדי לא להיות נוקשה מדיי כלפי השוק.
איציק שורקי: לגבי החברות.
איציק שורקי: כשמסתכלים על מספר החברות בבורסה, אני חושב שמאז שנת 2000 ועד היום אתה תראה שהמספר הזה נע סביב ה-600 חברות.
איציק שורקי: היו שנים בהן היו קצת יותר יציאה של חברות והיו שנים בהן יש יותר כניסה.
איציק שורקי: זה תלוי גם במצב השוק.
איציק שורקי: אני עדיין לא רואה מגמה.
איציק שורקי: כשהסתכלנו על הנתונים האלה כי הטענה הזאת עלתה, אבל אנחנו עדיין לא רואים מגמה בשוק של חברות שחוששות.
רונן סולומון: אתם לא רואים מספיק טוב.
רונן סולומון: זאת הבעיה.
איציק שורקי: הסיבה העיקרית היא שאנחנו מכירים את הרגולציה על חברות ואנחנו מכירים את הנושאים של שכר הבכירים ודיווח חשבונאי.
איציק שורקי: יש הרבה מטלות.
שי חרמש: תיקון 16.
איציק שורקי: אני חושב שהאכיפה המינהלית היא לא בראש החשש של החברות הציבוריות.
איציק שורקי: אני אומר שבנתונים עדיין לא רואים מגמה של יציאה של חברות.
רונן סולומון: מאחר שאדוני פתח בנושא, אני אפילו לא תכננתי להתייחס לזה, אומר שלדעתי רשות ניירות ערך אפילו לא קשובה לשוק.
רונן סולומון: כלומר, החשש מגיע ברמה של העובדים.
רונן סולומון: זה מתחיל למטה מהעובדים ואני די מתפלא על הסתדרות העובדים הכללית שיושבת ושובתת על עובדי קבלן ועל עובדי רכבת וזאת כאשר יש חרב שמתנופפת מעל עובדי בתי השקעות ומעל עובדי בנקים בסכומי קנסות אדירים.
רונן סולומון: אני מדבר על סכומי קנסות שאפילו אם הוא ימכור את הבית שלו, הוא לא יצליח לכסות את הקנס, בהנחה שהאכיפה המינהלית תיושם עד הסוף.
רונן סולומון: אנחנו מדברים על מיליון שקלים קנס.
רונן סולומון: אנחנו מדברים על סכום שיכול להגיע למיליון שקלים.
רונן סולומון: יש כאלה שגם אם ימכרו את הבית שלהם ואת הבית של האימא שלהם, זה לא יעזור להם.
רונן סולומון: הנושא של החברות הציבוריות הקטנות, החשש הזה קיים ואני חושב שכדאי לשמוע את נציגות איגוד החברות הציבוריות כדי להבין כמה החשש הזה קיים כי רמת האכיפה רק עולה ועולה, רמת הרגולציה רק עולה ועולה וככל שיש יותר רגולציה, יש יותר הנחיות ויותר נהלים וההסתברות ליפול היא גבוהה יותר.
רונן סולומון: כל נפילה כואבת.
רונן סולומון: נכון שאתמול פורסם הקנס שקיבלה תנובה, 15 מיליון שקלים.
שי חרמש: על זה לאף אחד לא כואב הלב.
רונן סולומון: כן, כי אלה חברות גדולות וזה נכנס בששון ובשמחה לכל העיתונים.
רונן סולומון: היא חברה גדולה והיא תספוג את זה.
רונן סולומון: 15 מיליון שקלים זה כסף קטן עבורה.
שי חרמש: זה יגולגל לקוטג'.
רונן סולומון: אני מתאר לעצמי.
רונן סולומון: אני אומר שלחברה קטנה סכום כזה – אני לא מכיר את המקרה הספציפי של תנובה – אומר התמוטטות עסקית מיידית.
רונן סולומון: בחיים היא לא תצליח לשלם סכום כזה.
רונן סולומון: ז פשוט לפשוט את הרגל, לפטר את העובדים ולהגיד לכולם ללכת הביתה.
רונן סולומון: אם יש כאן קנס אישי, הבן אדם שקיבל את הקנס האישי – אני כמובן לא יודע מהיכן הוא ישלם אותו.
שי חרמש: כפי שאמרתי, זה לא היה על סדר היום אבל טוב שנגענו בו.
ציון פיניאן: על סדר היום המצב הכלכלי חברתי במגזר הערבי, הצעה לסדר היום של חבר הכנסת טלב אלסאנע.
טלב אלסאנע: שי, אני משאיר לך את כל אלה שמשרתים בצבא ואם אתה תפתור להם את הבעיה, אני אקרא להם שיתמכו בך, אבל לא רק שתבטיחו להם ותאמרו להם שהם אחים שלכם וחברים שלכם אלא אל תרמו אותם.
טלב אלסאנע: תאמרו להם את האמת.
ציון פיניאן: חברים, אנחנו אחרי הישיבה הקודמת.
טלב אלסאנע: אדוני היושב ראש, מתברר שהסוגיות של אבטלה ועוני, הן לא בעיה אלא הן סימפטום של בעיה.
טלב אלסאנע: הבעיה האמיתית היא מדיניות הממשלה.
טלב אלסאנע: זאת המציאות שהיא תוצאה ישירה למדיניות ממשלתית.
טלב אלסאנע: יש מי שאחראי לפשע הזה, יש מי שאחראי לעוני שלנו, יש מי שאחראי לאבטלה, יש מי שאחראי למציאות שילדים שחיים מתחת לקו העוני, יש מי שאחראי למצוקות הכלכליות.
טלב אלסאנע: זה חוסר הבושה של הממשלה שהיא אחראית וכתב האישום נגזר מתקציב המדינה.
טלב אלסאנע: אנחנו רואים שהפרויקטים הכלכליים שמובילים שינוי זה למשל נושא ההיי-טק ואנחנו רואים כמה מהמגזר הערבי נמצאים בתחום הזה מבחינת אזורי תעשייה מתקדמים, כמה יש במגזר היהודי וכמה יש במגזר הערבי, כמה יזמים ערבים קיימים וכולי.
טלב אלסאנע: אני שואל מדוע קיימת המציאות הזאת.
טלב אלסאנע: מספר האקדמאים הערביים לא מתבטא ביכולת הכלכלית.
טלב אלסאנע: יש במדינה מיליון וחצי ערבים והם מהווים פוטנציאל אדיר אם הממשלה מצליחה לשלב אותם ולרתום אותם, גם מבחינת התרומה שלהם למשק המדינה.
טלב אלסאנע: במקום שהם יהיו נטל, יהיו נכס.
טלב אלסאנע: במקום שיהיו אזרחים ממורמרים, עניים ומובטלים, יהיו אנשים מרוצים.
טלב אלסאנע: זה האינטרס של המדינה ולא רק אינטרס כלכלי.
טלב אלסאנע: מדוע הטיפשות הזאת?
טלב אלסאנע: מדוע הגישה הפסולה ליצור גם אבטלה, גם עוני, גם אזרחים מתוסכלים, גם ממורמרים, גם כאלה שאין להם תקווה?
טלב אלסאנע: מי מרוויח מזה?
טלב אלסאנע: אני מאמין בשינוי מדיניות.
טלב אלסאנע: במקום מדיניות בידוד - תהיה מדיניות שילוב, במקום מדיניות ניכור - תהיה מדיניות שיתוף והתייחסות לאוכלוסייה הערבית באופן שוויוני.
טלב אלסאנע: מושגים של צדק ושוויון לא צריכים להיות נחלת מדיניות הממשלה כאשר היא מדברת על יהודים והעדפה מתקנת כאשר היא מדברת על מתנחלים אלא צריכה להיות מדיניות צודקת ושוויונית גם כאשר היא מדברת על האזרחים הערביים.
טלב אלסאנע: המבחן צריך להיות בתקציב המדינה, איך היא מחלקת ואיך היא מקצה ובאיזו מידה.
טלב אלסאנע: את הנושא הזה העליתי בעקבות הפנייה של מרכז מוסאוא שמלווה את תקציב המדינה ומנתחים אותו.
טלב אלסאנע: מהנתונים שקיבלתי, יש נתונים שהם מאוד מזעזעים.
טלב אלסאנע: הייתי מאוד שמח אם תואיל לתת את רשות הדיבור למר ג'עפר פארח שהוא מנכ"ל מוסאוא כדי שיציג את הנתונים כדי שגם חבריי והאורחים יקבלו מושג יותר מעמיק שנעשה מתוך ניתוח אמיתי של הנתונים של תקציב המדינה.
ציון פיניאן: זה יהיה אחרי חבר הכנסת אבישי ברוורמן.
אבישי ברוורמן: אני אומר בשני משפטים.
אבישי ברוורמן: זכיתי להיות שר לענייני מיעוטים במשך שנתיים ואני אומר שהטעות הישראלית הקשה ביותר לשתי האוכלוסיות שבמהירות הופכות להיות שתי אוכלוסיות שיש להן את המשמעות הגדולה ביותר להשתתפות בכוח העבודה ולכלכלה הישראלית, כפי שידידי חבר הכנסת טלב אלסאנע אמר.
אבישי ברוורמן: אני לא יכול להחמיא לו מכיוון שהוא היחיד ממשפחתו שלא למד באוניברסיטת בן-גוריון והגיע לגדולה, אבל למרות שלא למד שם, אני עדיין אומר שדבריו נכונים.
שי חרמש: אבל אשתו כעובדת סוציאלית מרצה במכללת ספיר ועל כך מגיע לו קרדיט.
אבישי ברוורמן: לגבי החרדים, זה כבר ברור, מדברים עליהם כל יום, אבל לגבי הערבים, רבין היה היחיד שנתן כבוד לאוכלוסייה הערבים ומשאבים.
אבישי ברוורמן: כשנכנסתי לממשלה והוצע לי תפקיד אחר, סירבתי אבל בתפקיד הזה ראיתי שליחות.
אבישי ברוורמן: התחלנו כמובן עם המגבלות כי לצערי הייתה חסרה עוד ההבנה שהציבור הערבי הוא נכס להתפתחות הכלכלית והוא גם רוצה להשתלב בחברה הישראלית.
אבישי ברוורמן: התחלנו בתוכנית של 800 מיליון ל-13 ישובים, תקציב השכלה גבוהה ב-350 מיליון שקלים כשלפני כן הסכום היה חמישה מיליון שקלים.
אבישי ברוורמן: התחלנו אבל לצערי בנימין נתניהו הקשיב יותר מדי לאביגדור ליברמן והעביר החלטות שגויות לגבי ההתייחסות לאוכלוסיה הערבית ולא התקדם בתהליך השלום.
אבישי ברוורמן: היום אני באמת רואה את הבעיה, כולל הבעיה של הבדואים.
אבישי ברוורמן: תראו, הציבור היהודי לא מכיר את האוכלוסייה הערבית.
אבישי ברוורמן: לצערי מההתרשמות – גם בתקשורת – עולה כי הציבור הערבי הוא או גיס חמישי, או שהוא לא מספיק מפותח או שהוא קיצוני מוסלמי.
אבישי ברוורמן: אחד העיתונים האמריקאים אמר שאני השר הבדואי הראשון וזה כי אני מכיר כל מקום ואת כל האוכלוסייה הערבית ואני אומר שהאוכלוסייה הערבית ברובה הגדול היא נאמנה והיא רוצה להיות חלק.
אבישי ברוורמן: לצערי אנחנו עושים טעויות מחרידות.
אבישי ברוורמן: לצערי הממשלה הזאת, שהייתי חבר בה בעבר, שהתחילה בנושא הזה, לא עושה.
אבישי ברוורמן: תהיה טרגדיה בנושא הבדואי.
אבישי ברוורמן: הזהרתי את ראש הממשלה.
אבישי ברוורמן: אמרתי לו שוועדת גולדברג נתנה עקרונות, דוקטור פראוור, עם כל הכבוד לו, לא מקושר לשטח וביקשתי שייתן לי, שייתן לעמרם קלעג'י שהוא איש השטח, לתת לגשר ולפתור את הדברים אבל שום דבר לא קרה.
אבישי ברוורמן: ראש הממשלה לא מתקדם לפתרון כי הוא יודע שאם לא משתפים אנשים ולא עובדים, זה רק יביא לפיצוץ.
אבישי ברוורמן: העסק יושב כמו פצצת מימן וכבר לא כמו פצצת אטום.
אבישי ברוורמן: בסופו של דבר צריך להחליף את הממשלה כי צריך להאמין ולהבין שערביי ישראל הם נכס והם נכס כלכלי.
אבישי ברוורמן: הסיפור הזה הוא לא רק לגבי ההיי-טק עליו דיבר טלב.
אבישי ברוורמן: כל כך הרבה אקדמאים מדהימים, יש להם אפליה לגבי הכניסה לשוק.
אבישי ברוורמן: כשהייתי שר, פעם ראשונה פתחנו באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת בן גוריון שוק תעסוקה והבאנו את ראשי המשק.
אבישי ברוורמן: שאלנו אותם כמה ערבים הם מעסיקים והתשובה הייתה כלום.
אבישי ברוורמן: אמרנו שיפתחו את הדבר הזה.
אבישי ברוורמן: צריכה מדיניות והמדיניות מתחילה מלמעלה.
אבישי ברוורמן: דוקטור ג'עבר אלסאנע, בחור צעיר, סיים אצלי בהצטיינות מדעי המחשב.
אבישי ברוורמן: שלחנו אותו לקורנל, סיים בהצטיינות.
אבישי ברוורמן: החזרנו אותו לבן גוריון והוא עוד מעט מקבל את הפרופסורה.
אבישי ברוורמן: הוא אחד המובילים בעולם בקומפיוטר גרפיקס.
אבישי ברוורמן: הוא פתח בית ספר למצוינות.
אבישי ברוורמן: רבותיי, אנחנו כולנו עם אותו ה-DNA ולכן כל מה שאפשר לעשות עכשיו, לצערי זה להחליף את השלטון כי כמו רבין, כמו שאני האמנתי, צריך אנשים שיאמינו וייתנו כבוד לאוכלוסייה ובעקבות הכבוד, גם משאבים.
אבישי ברוורמן: כרגע אין התייחסות, אין כבוד ואין משאבים והתוצאות הן הרסניות גם לכלכלה והן רעות ליהודים.
ציון פיניאן: לפי הסקרים אני מבין שאתם תישארו עוד הרבה זמן באופוזיציה.
אבישי ברוורמן: צריך לעשות מה שנכון ולא מה שאומרים בסקרים.
שי חרמש: ציון, אתה מתגרה באנשים.
ציון פיניאן: אנחנו עושים עבודה מצוינת.
קריאה: לא רואים אותה.
ציון פיניאן: רואים אותה.
ציון פיניאן: אולי אתה לא רואה אותה אבל אני רואה אותה בכל מקום.
ג'עפר פארח: אני מודה לכם על הדיון.
ג'עפר פארח: אני חושב שזה דיון חשוב כי הוועדה הזאת בסופו של דבר גם מבקרת את התקציב והיא מאשרת את תקציב המדינה.
ציון פיניאן: אבישי ידידי, הכוונה היא לא אליך.
ציון פיניאן: אנחנו חברים טובים וכאלה נמשיך להיות.
ג'עפר פארח: כל התקציבים שמיועדים בתקציב הממשלה, בסופו של דבר ממנפים גם את הסקטור הפרטי.
ג'עפר פארח: אני רוצה להבהיר כמה נתונים.
ג'עפר פארח: בתוך התקציב הרגיל שאנחנו מתייחסים לסך כל העובדים שעובדים במשרדי הממשלה – להוציא ביטחון – 6,2 אחוזים הם ערבים.
ג'עפר פארח: זה אומר פחות או יותר כמה הולך לעובדים ערבים בתוך משרדי הממשלה מתקציב השכר של הממשלה.
ג'עפר פארח: אנחנו בדקנו את תקציב הפיתוח והוא לא עולה על חמישה אחוזים מתקציב הפיתוח של הממשלה בשנת 2012 שמיועדים לאוכלוסייה הערבית.
ג'עפר פארח: אני לא אלאה אתכם עכשיו בנתונים לגבי כל משרד ומשרד, אבל לפי המצב – לפי סקר שבוצע על ידי מרכז השלטון המקומי, ונמצא כאן דוקטור רמזי חלבי והוא עשה חלק מהסקר וחלק אחר נעשה בישובים על ידי אמין פארס – מתברר שב-58 אחוזים מהרשויות הערביות נדרשת הרחבת שיפוט.
ג'עפר פארח: 37 רשויות ערביות תקועות בלי הרחבת שטח שיפוט ובתוך משרדי הממשלה יש מעט מאוד כסף לנושא הזה.
ג'עפר פארח: יש חמישה מיליון שקלים שנמצאים במשרד הפנים לכל הנושא של תכנון ובנייה.
ג'עפר פארח: ל-45 אחוזים מהישובים הערבים אין תוכניות אב.
ג'עפר פארח: 27 רשויות ערביות, אין להם אדמות מדינה, כלומר, אי אפשר לבנות מוסדות ציבור בתוך הישובים האלה.
ג'עפר פארח: לפי התוכניות שנמצאות בישובים הערביים, יש תוכניות ל-45,395 יחידות דיור בתוך הישובים הערבים, תוכניות שקיימות.
ג'עפר פארח: לעומת זאת, יש יותר מ-36 אלף בתים ללא רישיון בתוך הישובים הערבים.
ג'עפר פארח: כלומר, אם היו מתכננים ומסיימים את התכנון שכבר קיים במעט הישובים הערבים בהם יש תכנון, היינו כבר פותרים את הבעיה של הבנייה ללא היתר שקיימת בתוך הישובים הערבים.
ג'עפר פארח: מבחינת כבישים.
ג'עפר פארח: בשישים ישובים חסרים של כבישים בתוך הישובים, ואני לא מדבר על הכבישים האדומים שמע"צ החדשה מטפלת בהם.
ג'עפר פארח: חברים, 27 אחוזים מבתי האב הערבים היום לא מחוברים לתשתיות ביוב.
ג'עפר פארח: יש שיפור בנושא הזה מבחינת מענקי ביוב.
ג'עפר פארח: ב-41 רשויות ערביות אין אזורי תעשייה.
ג'עפר פארח: אני רוצה לציין שהקמת אזור תעשייה בידי יזם פרטי, סטף ורטהיימר שבא לנצרת ואמר שהוא שם עשרים מיליון דולר ומקים אזור תעשייה, אבל לעומת זאת כל התקציבים שבמשרד התעשייה לא מסוגלים לבנות אזור תעשייה אחד בתוך הישובים הערבים.
ג'עפר פארח: ב-65 אחוזים מהישובים הערבים אין קו הסעה מסודר.
ג'עפר פארח: כלומר, התחבורה הציבורית לא מגיעה בצורה מסודרת.
ג'עפר פארח: קיים מחסור של 3,597 כיתות לימוד.
ציון פיניאן: אני מבקש לקצר כי הדברים האלה ידועים לנו.
ציון פיניאן: הדברים ידועים לכל חברי הכנסת שנמצאים כאן.
טלב אלסאנע: גם את הידוע, חייבים לוודא.
ציון פיניאן: אני לא מוכן לשמוע הרצאות.
ציון פיניאן: אני לא מוכן.
ציון פיניאן: בתוך עמי אנכי יושב.
ציון פיניאן: אני גר באזור ואני מכיר את הבעיה.
ג'עפר פארח: הנתונים האלה הם נתונים שמבוססים על סקר חדש שעדיין לא התפרסם ולכן הם לא ידועים.
ג'עפר פארח: בכל מקרה, אני מציע לוועדה לקיים דיונים עם משרד ומשרד כדי לדעת מה כל משרד מתכוון בשנת 2012 לעשות בתעסוקה, ברווחה, בחינוך, בבריאות ובתחבורה.
ג'עפר פארח: אדוני, תקציב משרד החקלאות הוא יותר מ-700 מיליון שקלים ובתוכו כמה מאות אלפי שקלים שמיועדים לחקלאות הערבית.
ג'עפר פארח: זה תחום חשוב ואני מציע לוועדה לקחת משרד-משרד, לזמן גם את השר וגם את מנהלי האגפים במשרדים השונים כדי לראות איך בתקציב המסומן ואיפה בתקציבים שלא מסומנים יש תקציבים ייעודיים לפתרון כל המצוקות שמנינו, כי אחרת הוועדה הזאת לא תקיים מעקב ברור אחרי הממשלה.
ציון פיניאן: חברת הכנסת זהבה גלאון.
זהבה גלאון: אני רוצה להודות לחבר הכנסת טלב אלסאנע על קיום הדיון.
זהבה גלאון: אמנם זה דיון מהיר שתמיד מתקיים רק על קצה המזלג.
זהבה גלאון: לפני כשבוע השתתפתי בדיון בוועדת החקירה הפרלמנטרית של חבר הכנסת טיבי והיה שם ראש הממשלה.
זהבה גלאון: הוצגו נתונים מאוד מאוד חמורים שעכשיו נגעו בחלק מהם.
זהבה גלאון: הם הוצגו אמנם לא בפירוט הזה, אבל נתונים שבעצם מראים איך היעדר התעסוקה, איך האבטלה והמצב הכלכלי הקשה גורמים לטרור ואלימות קשה בקרב האזרחים הערבים.
זהבה גלאון: זה דבר שפשוט מחפיר.
אבישי ברוורמן: לצערנו גם אין משטרה במקום.
זהבה גלאון: פשוט מחפיר.
זהבה גלאון: אני מציעה לנו לאמץ את ההמלצה של ג'עפר פארח לגבי ההתייחסות הפרטנית של כל משרד.
זהבה גלאון: אני חושבת שההמלצה היא נכונה.
זהבה גלאון: אני רוצה להעיר רק הערה אחת.
זהבה גלאון: אמר קודם ג'עפר באשר לבנייה במגזר הדרוזי אבל זה נכון גם כאן.
זהבה גלאון: יש משהו בלתי מתקבלת על הדעת והוא שאין תכנון, אין תוכניות מתאר, אנשים נאלצים לבנות ללא רישיון כי אנשים צריכים לחיות ולגור במקום כלשהו.
זהבה גלאון: אז באה המדינה והורסת, גובה את הכספים ובסוף גם המדינה מתפרנסת מהעובדה שהורסים בתים וכך מגדילה את תקציבה.
זהבה גלאון: זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת.
זהבה גלאון: לכן אני מציעה לאמץ את ההמלצה - ואני חושבת שזאת יוזמה מאוד חשובה – לקיים דיון פרטני עם כל משרד ומשרד.
ציון פיניאן: דוקטור רמזי חלבי.
רמזי חלבי: שלום לך אדוני היושב ראש וחברי הכנסת.
רמזי חלבי: אני יועץ אסטרטגי במרכז השלטון המקומי וערכתי חלק מהסקר שידידי ג'עפר פארח הזכיר את הנתונים שלי.
רמזי חלבי: אני רוצה לציין עוד נתון אחד.
רמזי חלבי: מרבית הרשויות הערביות במדינת ישראל נמצאים במצב של או תוכנית הבראה או חשב מלווה או ועדה קרואה.
רמזי חלבי: כלומר, מצבן של הרשויות הערביות בישראל הוא מאוד מאוד קשה.
רמזי חלבי: למעלה מ-52 אחוזים מהמשפחות הערביות נמצאות מתחת לקו העוני, כך שזה לא כל כך עוזר לכלכלת הרשות.
רמזי חלבי: אנחנו במרכז השלטון המקומי – שלמה בוחבוט היושב ראש ואחרים – פנינו לראש הממשלה ולמנכ"ל החדש של משרד ראש הממשלה וביקשנו לקיים דיון על נתוני הסקר שערכנו כדי לעשות תוכנית רב שנתית לסגירת הפערים בין הרשויות הערביות ליהודיות.
רמזי חלבי: תודה.
ציון פיניאן: גברת איה בן עמוס.
איה בן עמוס: אני מקרן אברהם.
איה בן עמוס: אנחנו עמותה שעוסקת בקידום, שילוב ושוויון בין ערבים ויהודים אזרחי ישראל.
איה בן עמוס: אני רוצה לומר מילה בהקשר של הנתונים בעניין העוני.