GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: לא מספיק שהמחיר מושפע כיוון שאם אין קרובי משפחה, אם אין יחסים מיוחדים, אפילו שמישהו יבוא ויגיד שהמחיר הושפע, אין לזה הגדרה של יחסים מיוחדים מאחר שאלה אנשים רחוקים זה מזה.
משה גפני: צריך שתהיה גם קירבה כזאת של יחסים מיוחדים או חברת אם וחברת בת או קרובי משפחה מדרגה ראשונה, בתנאי שהמחיר מושפע.
עופר שרון: נכון.
שגית אפיק: הם אומרים כאן שהפרשנות שלהם היא פרשנות מצרה ומחמירה.
משה גפני: הדברים נרשמו.
משה גפני: עכשיו ניתן הסבר טוב.
משה גפני: יש לגופים מה להעיר על היחסים המיוחדים?
אבי פרידמן: אבי פרידמן, לשכת רואי חשבון.
אבי פרידמן: אנחנו חושבים שהסעיף הזה הוא סעיף פינה מיותר ולא תורם שום דבר.
איריס וינברגר: הוא קיים בתקנות היום.
אבי פרידמן: הוא קיים ויש פרק שלם שקובע את סוגיית עוסק דן בסוגיית המחיר.
אבי פרידמן: שאלת יחסים מיוחדים עולה גם ברשות לניירות ערך ועולה בהמון מקומות.
אבי פרידמן: בשלב הראשון סברתי שכל מה שרוצים ברשות המסים זה את אותו מקרה שבו אדם נתן לאחיו איזשהו פריט ולא לקח ממנו כסף.
אבי פרידמן: אמרתי בסדר, אני לא מבין למה בשביל מקרה כזה צריך לעשות שינוי חקיקה, אבל הנושא של יחסים מיוחדים עלה בפסיקה ויש לו הגדרות מאוד מדויקות.
אבי פרידמן: הבעיה היא הרבה יותר חמורה מפני שכאן בעצם הולכים לתת למנהל סמכות לקבוע - וסליחה על הביטוי הלא ממלכתי – באופן שרירותי.
אבי פרידמן: אני מחליט שזה לא המחיר הראוי.
אבי פרידמן: איך הוא יעשה את זה?
אבי פרידמן: הלא זה יביא לעצירה.
אבי פרידמן: גם היום כאשר יש לרשות המסים חשד שמדובר במקרה של יחסים מיוחדים, יש דיון ארוך מאוד בפרשת חוף הכרמל, שם זה נדון גם במחוזי וגם בעליון ושם ניתחו את כל הסוגיה הזאת וקבעו בדיוק את הקריטריונים.
אבי פרידמן: אני מתקשה להבין מה ההבדל, מה קרה מאתמול להיום ולשם מה נחוץ כל השינוי הזה, לאיזה מקרה פינה.
משה גפני: אם אתה היית היום ברשות המסים, אתה היית מסכים שלא יהיה סעיף כזה של יחסים מיוחדים?
אבי פרידמן: המצב הוא שהסעיף קיים כבודו.
אבי פרידמן: הסעיף קיים בסעיף 10.
אבי פרידמן: זה מיותר מפני שהוא נותן סמכות שרירותית שאין בה צורך והיא למעשה תעצור את הפעילות הכלכלית ולא תסייע בשום דבר.
אבי פרידמן: הרבה יותר חמור מזה.
אבי פרידמן: למעשה זה יאפשר להתערב בכל עסקת מקרקעין ובכל דבר אחר.
אבי פרידמן: במע"מ יש כלל האומר שהחיים צריכים להימשך וכאן בעצם יעצרו את החיים היכן שיבוא למישהו.
משה גפני: אני סבור שרשות המסים צודקת בעניין הזה, במיוחד אחרי שהפרשנות היא חד משמעות, היא צרה, היא מאוד מוגדרת, היא מדברת על מקרה כזה שבו יש גם קירבה מבחינת מערכת היחסים בין החברות וקירבה מבחינת יחסי קירבה מדרגה ראשונה, קירבת משפחה כאשר נלווית לעניין הזה הוכחה של רשות המסים שאכן המחיר מושפע.
משה גפני: אם אין את זה, המשמעות של העניין היא ששני אנשים יכולים לעשות ביניהם עסקה ולשקר את רשות המסים.
משה גפני: לא לשקר אלא להפוך את זה לדבר שהם יהיו פטורים.
משה גפני: אני חושב שאתם מאוד חוששים שלא בצדק.
עופר מנירב: רק להשלמה.
עופר מנירב: לצורך הדוגמה, כדי שנבין למה לפעמים זה מיותר.
עופר מנירב: חברת אם וחברת בת, אם המחיר יהיה מאה ואם המחיר יהיה מאתיים, בגלל יחסים מיוחדים, זה לא משנה מאומה לצורך מע"מ משום שאחת משלמת ואחת מקזזת.
עופר מנירב: בנטו זה לא משנה שום דבר.
עופר מנירב: משום שזה יכול לעצור את הפעילות.
עופר מנירב: יתערבו בתחום.
עופר מנירב: יש כבר סעיף 10 בחוק שאומר את זה בפירוש בחוק מע"מ ולא בחוק אחר.
עופר מנירב: למה צריך עוד סעיף?
איריס וינברגר: זאת השלמה.
עופר מנירב: זה לגבי הקטע הזה.
עופר מנירב: עכשיו גם דברים טובים ולא רק רעים.
עופר מנירב: לגבי השבועיים, אני מברך על זה.
עופר מנירב: אנחנו כן הגבנו וכתבנו שצריך להיות 14 ימים.
עופר מנירב: אני שמח שקיבלתם את זה בלי לומר שקיבלתם את עמדתנו.
עופר מנירב: זה בסדר.
שגית אפיק: אתה מברך על התיקון.
עופר מנירב: אני מברך על התיקון ועל האיחוד של ה-14 ימים.
עופר מנירב: גם על התיקון של אי הדרישה כמו שהצעתם עכשיו, התיקון שלא ידרשו, של סעיף 47, אני חושב שזה פותר את הבעיה.
עופר מנירב: אני רק מקווה שלא יבואו בהתחכמויות כאלה ואחרות משום שזה מוגבל כמובן לאותה אוכלוסייה שאנחנו רוצים להחיל עליה, ואני לא רוצה שיבואו וידרשו ממנה שתראה אישור – אלה שמשלמים – שהם שייכים לאותה אוכלוסייה.
עופר מנירב: כאן צריך לבוא אליכם, לבקש שתוציאו לנו אישורים כאלה ואחרים.
עופר מנירב: צריך להיזהר בקטע הזה.
עופר מנירב: או שתוסיפו את זה באישור אוטומטי שיהיה כתוב באישור שנתי שאתם מוציאים שזה חל ואז לא יצטרכו לבקש כל עם מחדש, או איזושהי הנחיה.
משה גפני: איריס תגיב לאחר מכן.
משה גפני: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס בקצרה?
איתן צחור: כן.
איתן צחור: גם אני מצטרף לברכות.
משה גפני: כל הקרן הקיימת בעצמה הגיעה לכאן.
ציון פיניאן: היינו כחולמים.
רוחמה אברהם-בלילא: באמת היינו כחולמים.
רוחמה אברהם-בלילא: צריך להתעורר.
משה גפני: אלי, אני מודיע לך שאנחנו שומרים על הכנסת.
ציון פיניאן: זאת אחוות מופז.
רוחמה אברהם-בלילא: בין היתר.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אחווה מקדמת דנא.
משה גפני: נגמרה ההפסקה להתרעננות.
משה גפני: אלי, כבוד בשבילנו, יושב ראש הקרן הקיימת לישראל.
איתן צחור: הצטרפתי לברכות של חבריי על התיקון ואני גם מצטרף לברכות שלכם על הכניסה של מר אלי אפללו.
איתן צחור: בואו נבין על מה התיקון.
איתן צחור: מדובר כאן על מצב שבו אני מדווח לפי בסיס מזומן ומחייבים אותי בבת אחת לדווח לפי בסיס מצטבר.
איתן צחור: הציווי יכול להגיע מרגע לרגע.
איתן צחור: זה לא במהלך החיים התקינים שלי אלא פתאום בא אלי מנהל הרשות ואומר לי שעכשיו אתחיל לדווח לפי בסיס מצטבר לגבי חשבונית אחת.
איתן צחור: כל מה שאני רוצה להעיר הוא שיש כאן סיטואציה מאוד מיוחדת.
איתן צחור: אנחנו מדווחים בצורה מסוימת אבל לגבי חשבונית מסוימת יכול לדפוק בדלת ברגע מסוים פקיד מע"מ ולומר לי שלגבי החשבונית הספציפית הזאת אדווח כך וכך לפי בסיס מצטבר.
איתן צחור: סיטואציה קצת הזויה מבחינה פרוצדוראלית, איך אנחנו עושים את זה.
איתן צחור: הייתי מצפה שלפחות ייאמר שייתנו לי לפחות שלושים ימים במקרה הזה לדווח על החשבונית.
איתן צחור: להתייחס באופן פרוצדוראלי לכל הטראומה שנוחתת על הנישום ברגע נתון על חשבונית מסוימת לרבות מתן זכות ערעור על עצם הפעולה הזאת.
יהודה טלמון: אדוני היושב ראש, האם ההתייחסות היא לכלל התיקונים כרגע או רק ליחסים המיוחדים?
משה גפני: לסעיף הזה.
שגית אפיק: גם לחיוב במזומן.
יהודה טלמון: אם על המע"מ המזומן, כאן כן הייתי רוצה להעיר.
יהודה טלמון: אנחנו מדברים גם על תיקון סעיף 47?
שגית אפיק: סעיף 29, 46 ו-47.
יהודה טלמון: אם כן, ברשות אדוני, הייתי רוצה להתייחס.
יהודה טלמון: מבחינתנו זה יום חג.
משה גפני: משנכנס אדר, מרבים בשמחה.
יהודה טלמון: התיקון הזה, אם הוא יתקבל, פותר לנו בעיה מאוד גדולה ולא צריך ללכת רחוק אלא באחד העיתונים הבוקר כתוב ש"הום סנטר מרעה את התנאים לספקים, תשלם שוטף פלסו 150 יום".
יהודה טלמון: אדוני רק צריך לחשוב מה המשמעות של מע"מ על בסיס מזומן לגבי אותם עסקים לו לא היה המצב הזה.
יהודה טלמון: דהיינו, הם היו צריכים לממן את המע"מ ב-150 ימים לאותו מזמין שירות או טובין.
יהודה טלמון: אם כן, זאת בשורה מאוד גדולה.
יהודה טלמון: בנושא הזה אנחנו רוצים לומר תודה לוועדה.
משה גפני: לרשות המסים.
יהודה טלמון: אני אגיע גם לרשות המסים.
משה גפני: אני זמני.
משה גפני: רשות המסים קבועה.
יהודה טלמון: אנחנו רוצים להגיד תודה לאדוני היושב ראש, אנחנו רוצים להגיד תודה לחברת הכנסת רוחמה אברהם שהיא יושבת ראש השדולה לעסקים קטנים ואנחנו יודעים את תרומתה לנושא הזה, אני רוצה להגיד תודה לרשות המסים אבל קשה לי להגיד את זה משום שהם לא יודעים לשחרר עד הסוף.
יהודה טלמון: למה הוראת שעה לשלוש שנים?
משה גפני: על זה עוד לא החלטנו.
יהודה טלמון: הרי אם אני שומע את הטיעון, אם הטיעון שלהם נכון, הוא מהווה הצדקה למה זה צריך להיות קבע.
יהודה טלמון: יכול להיות שצריך להיות עוד יותר חמור כי למרות ההוראה הנורמטיבית גופים נורמטיביים לא יכבדו את זה.
יהודה טלמון: צריך לשקול בעוד שלוש שנים מה.
יהודה טלמון: לכן אני מפציר ומבקש שאם נותנים, שייתנו משלוח מנות עד הסוף.
יהודה טלמון: אני חוזר ואומר, הרבה תודה רבה.
טיבי רבינוביץ: טיבי רבינוביץ מאיגוד הבנקים.
טיבי רבינוביץ: לגבי סעיף 47.
טיבי רבינוביץ: אני רוצה הערה פרוצדוראלית.
טיבי רבינוביץ: אנחנו אמנם מבינים את הבעיה והיא בעיה אמיתית.
טיבי רבינוביץ: אנחנו נחשפנו לתיקון הזה במקרה בנוסח הזה רק הבוקר.
טיבי רבינוביץ: שמענו על הנושא הזה אתמול והוא לא היה אמור להיות על סדר היום.
משה גפני: מה לא היה אמור להיות על סדר היום?
טיבי רבינוביץ: סעיף 47 לא היה אמור להיות היום על סדר היום.
טיבי רבינוביץ: הנושא הזה הוא נושא מאוד מורכב ומשמעותי במערכת הבנקאית.
משה גפני: למשל, מה מורכב?
טיבי רבינוביץ: מדובר בהיערכות תפעולית רצינית.
טיבי רבינוביץ: אני רוצה לשאול משהו מחוץ לנושא.
טיבי רבינוביץ: אנחנו מבינים את הנושא והנושא הוא חשוב וראוי לפתרון נכון, ואנחנו גם מוכנים ללכת לפתרון נכון כאשר לדעתנו אפשר להשיג פתרון נכון.
טיבי רבינוביץ: אנחנו לא ראינו את הנוסח ואנחנו מבקשים – מכיוון שהבנקים הם נושאות מטוסים שכדי להזיז אותם דרוש מאמץ לא פשוט – מכיוון שהבנו אתמול שאנחנו יכולים להגיע לפתרונות עם רשות המסים, לא לקבל החלטה היום על הסעיף הזה בנוסח שהובא אלא לדחות את ההחלטה.
משה גפני: כמה זמן אתם צריכים?
טיבי רבינוביץ: שבוע.
משה גפני: את הנושא הזה העליתי כבר לפני חודשים.
טיבי רבינוביץ: עוד מילה אחת.
טיבי רבינוביץ: אדוני זוכר שהבנקים בסך הכול הם מוסדות שאפשר להגיע אתם להבנות.
משה גפני: אני גם חושב כך.
משה גפני: ביקשת שבוע, תקבל שבוע.
משה גפני: נצביע על זה היום אבל ייקח זמן עד שנגיש את זה למליאה.
משה גפני: הפרוצדורה לא מעניינת אותך.
משה גפני: אתה צריך שבוע, תקבל שבוע.
משה גפני: שבוע, חמישה ימים, לא צריך הרבה זמן כי האנשים ברשות המסים הם מאוד פתוחים.
משה גפני: הנושא לא נודע לכם היום מכיוון שאת המכתב כבר שלחת אתמול.
טיבי רבינוביץ: דיברתי על הנוסח.
משה גפני: סתם, אני אומר בבדיחה ולא מתכוון ברצינות.
משה גפני: הנושא הזה עולה משנה שעברה, מ-2011.
משה גפני: אנחנו פיצלנו את החוק והיה מדובר שהוא יידון כאן.
משה גפני: עבר זמן מכיוון שאפשרנו לנהל משא ומתן ולקיים דיונים.
משה גפני: הבנקים היו חייבים לדעת.
משה גפני: אוי ואבוי אם הם לא ידעו שאנחנו מדברים על הדבר הזה.
טיבי רבינוביץ: אני אומר לך שלא ידענו.
משה גפני: לא ידעו, בסדר, לא ידעו.
משה גפני: אני לא מתכוון להפר את החגיגה הזאת.
משה גפני: את זה צריך לסיים.
טיבי רבינוביץ: גם אנחנו לא.
משה גפני: אנחנו נאשר ולא יקרה שום דבר.
משה גפני: לא נביא את זה למליאה.
משה גפני: ניתן לכם כמה ימים, תשבו עם רשות המסים במשך יומיים, שלושה, ארבעה, חמישה ימים ותסיימו את זה.
משה גפני: הפרוצדורה בלאו הכי תיקח קצת זמן, אם אנחנו נאשר את זה כי יכול להיות שתכף יהיו בעיות אחרות שתכף נראה.
משה גפני: כאמור, אם אנחנו נאשר את זה, יהיה לכם את הזמן.
משה גפני: אם אתם תבואו ותאמרו ייהרג ובל יעבור, אנחנו נקיים כאן את הדיון וקודם כל נשמע את הטענות.
משה גפני: אני לא חושב שצריכות להיות טענות.
משה גפני: זה דבר צודק והוא גם הגיוני.
משה גפני: אני אאפשר לכם את הימים האלה.
משה גפני: איריס, תקבעי להם פגישה.
איריס וינברגר: ישבנו אתמול ולדעתי כמעט הגענו להסכמות.
איריס וינברגר: אנחנו נשב אתם.
איריס וינברגר: אנחנו עובדים אתם כל הזמן בשיתוף פעולה ואנחנו מתחייבים שמצדנו יהיה פתרון שיהיה מוסכם.
משה גפני: הלוואי ויהיו לנו בעיות כאלה.
יובל כהן: הפתרון הוא פשוט.
יובל כהן: הפתרון הוא שרשות המסים תקבל דיווח על חשבונית עסקה.
יובל כהן: אתמול הם הסכימו ללכת על הכיוון הזה.
משה גפני: אתה צריך לעם הארץ כמוני להסביר.
יובל כהן: כל הנושא הזה התעורר בגלל התשלום בדוחות הכספיים בכלל היא חשבונית עסקה ולא חשבונית מע"מ.
יובל כהן: אם מע"מ ייתנו לנו לדווח להם בדיווח המקוון על בסיס חשבונית עסקה, אין לנו שום בעיה והם גם יכולים לחיות עם זה.
איריס וינברגר: אתמול הגיעו אתכם להבנות בנושא של ההעברות הבנקאיות כמו שקיים כבר היום עם חברות.
איריס וינברגר: זה משהו שקיים.
איריס וינברגר: אני אומרת שוב, אנחנו נשב ונגיע להבנה.
איריס וינברגר: אני לא חושבת שכאן אפשר עכשיו להתחיל לקיים את הדיון התפעולי איך בדיוק אתם תדווחו.
יובל כהן: בלי ההבנה הזאת, את הסעיף הזה אי אפשר לקיים.
יובל כהן: בלי ההבנה הזאת שלנו עם רשות המסים, את הסעיף הזה במערכת הבנקאית אי אפשר יהיה לקיים ולא רק במערכת הבנקאית אלא גם בעיריות אי אפשר יהיה לעשות את זה.
יובל כהן: הם לא תיאמו את זה עם העיריות, הם לא תיאמו את זה עם המערכת הבנקאית ואי אפשר יהיה לקיים את זה.
עופר מנירב: למה אי אפשר?
עופר מנירב: אפשר.
יובל כהן: אני אסביר לך למה.
עופר מנירב: החוק מחייב אותך לדרוש חשבונית מס.
עופר מנירב: סעיף 47(א) מחייב אותך לדרוש חשבונית מס.
משה גפני: מה הדיאלוג הזה?
משה גפני: איריס, אפשר לפתור את הבעיה הזאת אתם?
איריס וינברגר: לדעתנו כן.
איתן צחור: אבל לא בצורה הזאת שהם ידרשו קיזוז תשומות.
יובל כהן: הפתרון לא יפגע בכם.
איתן צחור: עשרות שנים נהניתם על חשבון העצמאים.
משה גפני: צחור, אני לא מרשה את זה.
משה גפני: הבעיה היא פתירה ואיריס אומרת שהיא תיפתר.
משה גפני: גם אנשי רשות המסים אומרים שהבעיה תיפתר ואכן היא תיפתר.
שמואל חרסט: לשכת יועצי המס חייבת להצטרף לברכות.
שמואל חרסט: הבטחתי גם לאיריס בעל פה.
שמואל חרסט: אנחנו מברכים על המהלך.
שמואל חרסט: זאת פשוט מהפכה לטובת האזרחים.
שמואל חרסט: תבורכו ותודה רבה.
איריס וינברגר: לעניין ההערות שעלו.
איריס וינברגר: לעניין הערתו של צחור בנושא של אותו אחד שעל בסיס מזומן או על בסיס מצטבר.
איריס וינברגר: בוודאי שהדברים נעשים באמצעות שומה ועל שומה אפשר לערער בתהליך מוסדר.
איריס וינברגר: אני לא רואה בעיה.
איריס וינברגר: מעבר לזה, לעניין הנושא של איך אדם יוכיח שהוא נותן שירותים והוא על בסיס מזומן, בוודאי לעניין נותני השירותים לא צריכה להיות בעיה כי יש את סעיף 24 לחוק, סעיף שמנוסח בצורה מאוד פשוטה שבמתן שירותים מועד החיוב הוא עם קבלת התמורה ועל הסכום שהתקבל.
איריס וינברגר: מעבר לכך, אני בטוחה שיוכלו להימצא פתרונות.
איריס וינברגר: אם אדם יצטרך את האישור של רשות המסים, הוא יוכל לקבל את זה, בין אם זה באמצעות רולינג.
איריס וינברגר: אם נראה שיש איזושהי בעיה, אנחנו נמצא לה את הפתרונות המוסדרים.
איריס וינברגר: אני לא חושבת שכאן זה משהו שיעורר בעיות שאי אפשר יהיה להתמודד אתן.
איריס וינברגר: אני רוצה להדגיש שוב ולומר שמבחינתנו אנחנו מאוד מבקשים מהוועדה שזה כן יהיה במסגרת של הוראת שעה או בצורה מוגבלת כי יש חשש אמיתי ברשות המסים למשמעויות.
משה גפני: אני רוצה לומר לך משהו לגבי העניין הזה.
משה גפני: יש לי הרגשה שבמשרדי הממשלה, לאו דווקא ברשות המסים, ובגופים השונים שמגיעים לכאן יש חשש שיש מהלכים שלא הולכים להצליח.
משה גפני: אתם שמים בלם.
משה גפני: אני לא אומר את זה דווקא עליכם אלא גם על הרשות לניירות ערך, גם על אגף שוק ההון וגם על משרדים שונים.
משה גפני: מתרבים הנושאים בהם מבקשים הוראת שעה.
משה גפני: האמת היא שגם אנחנו הרבה פעמים עושים את זה.
משה גפני: אנחנו, הוועדה.
משה גפני: קבלו אומץ.
משה גפני: תאמינו לי, הברכות האלה יהיו ברכות של קבע.
משה גפני: לא קורה שום דבר.
משה גפני: עוד שלוש שנים, זה אמצע קדנציה ובאמצע קדנציה הממשלה יכולה להעביר דברים.
משה גפני: זה לא ערב בחירות, זאת לא דקה אחרי בחירות אלא זה מהלך שאם יתברר במהלך התקופה הזאת שאי אפשר יהיה ליישם אותו ובאמת יש כל כך הרבה קשיים ורשות המסים איננה יכולה ליישם את זה, מבטלים את החוק.
משה גפני: יש חוק הסדרים, יש חקיקה שבאים ומסבירים והכנסת בסך הכול היא הגיונית.
משה גפני: אני לא יודע מה יהיה בקדנציה הבאה, אין לי מושג לגבי יאיר לפיד למרות שאני לא יודע אם הוא עובר את אחוז החסימה או לא.
רוחמה אברהם-בלילא: הוא לא יעבור.
משה גפני: אם הוא עובר, אני לא יודע אם הכנסת תהיה כל כך הגיונית.
משה גפני: זה באמת מהלך נכון.
משה גפני: אני לא רואה כאן שום סיבה לחשש.
משה גפני: והיה אם יהיה חשש ואם יתברר פתאום במהלך השנים הללו או במהלך התקופה שיש קטסטרופה, אתם תבואו לכנסת ותאמרו שצריך לבטל את זה, מישהו יעמוד בדרככם?
משה גפני: למה לחשוש מזה?
משה גפני: זה מעיד על הססנות ברשות המסים ואסור שזה יקרה עכשיו.
איריס וינברגר: מצד שני, בכל זאת אנחנו חושבים היום שיתכן שתהיה כאן איזושהי בעייתיות ולכן כאשר חוששים מאיזושהי בעייתיות – וגם הוועדה עושה זאת – כן קובעים את זה כהוראת שעה, כן מגבילים את זה וכן נותנים איזשהו פתוח.
משה גפני: אני לא רוצה את ההססנות הזאת.
משה גפני: אני מציע שאם בכל אופן אתם חוששים, נוסיף בחוק שר האוצר באישור ועדת הכספים יהיה רשאי - כאשר הוא מוכיח שאכן המצב הוא לא טוב - לבטל את זה.
שגית אפיק: החל מבעוד שנתיים.
משה גפני: בעוד שנתיים.
משה גפני: שנה לפני המועד אבל לא הוראת שעה שמתבטלת מאליה בעוד שלוש שנים.
שגית אפיק: זאת אומרת, הוראת קבע.
משה גפני: אתם עושים מהלך נכון.
עופר מנירב: כבודו, הערה.
עופר מנירב: במסגרת מה שהוועדה הנכבדה אישרה בפעם הקודמת, עבר סעיף שמטיל שנת מאסר בגין אי דיווח במועד של דוח מקוון או על פריט חסר בדיווח מקוון או משהו כזה, דוח שלמיטב ידיעתי הועבר לוועדה שיצאו תקנות ושזה יהפוך לקנס מינהלי ושלא יטילו את שנת המאסר.
עופר מנירב: בינתיים לא עברה החקיקה המינהלית.
עופר מנירב: בינתיים היום, לפי החוק, אפשר להטיל שנת מאסר על מי שחסר לו פריט אחד בדוח מקוון או לא הגיש במועד דוח מקוון.
עופר מנירב: צריך להבהיר את זה ואם אפשר לקבל הבהרה שהכוונה היא רק לעשות את זה כקנס מינהלי וזה יהיה קנס מינהלי ולא יטילו מאסר שנה עכשיו על דבר טכני כזה שהוועדה לא רצתה ולעניות דעתי היא העבירה את זה בגלל שאמרו שיהיה קנס מינהלי.
איריס וינברגר: אני אבהיר שזה עבר כדי שזה יהיה קנס מינהלי.
איריס וינברגר: יש תקנות עבירות מינהליות שמונחות היום בפני ועדת חוקה ואנחנו נשמח אם גם ועדת הכספים תסייע לנו לזרז את הדיון בוועדת החוקה.
איריס וינברגר: זה קבוע כעבירה מינהלית והכוונה של רשות המסים היא לבצע אכיפה באמצעות קנסות מינהליים.
משה גפני: למה ועדת החוקה לא מאשרת את זה?
איריס וינברגר: הם לא קובעים דיון.
איריס וינברגר: פנו לדוד רותם.
איריס וינברגר: אנחנו פונים.
עופר מנירב: גם אנחנו נפנה.
איריס וינברגר: אנחנו נפנה שוב.
איריס וינברגר: אנחנו רצינו שהחוק באמת יעבור כדי להמשיך את ההליכים וכדי שאפשר יהיה לקבוע את העבירות.
משה גפני: עופר, אתם צודקים בזה אבל זה לא בידיים שלי.
משה גפני: זה דוד רותם.
איריס וינברגר: סעיף 71א(א).
איריס וינברגר: התיקון של סעיף 71א הוא תיקון בנוגע לדוח מאיחוד עוסקים.
איריס וינברגר: בגלל שזאת הוראת קבע וכבר היום מגישים לנו דוחות, זה נמצא כאן ולא בחוק ההתייעלות.
איריס וינברגר: אנחנו מוסיפים מבחינת הדיווח שזה יהיה על כך סך כל הרכישות וכל השירותים שקיבל.
איריס וינברגר: זאת אומרת, לא פר שירות או רכישה אלא על הסך הכול לרבות מהעוסקים שנרשמו עמו כאחד והכל תוך תשעים ימים מתום שנת מס.
איריס וינברגר: מדובר על דוח חד פעמי, חד שנתי, פעם בשנה בין עוסקים במאוחד כדי להקל על הבקרה בתוך איחוד עוסקים.
משה גפני: אם אין הערות, זה מאושר.
איריס וינברגר: התיקון הבא הוא תיקון סעיף 95, הוספת קנס בסיטואציה של העלמת עסקאות.
איריס וינברגר: מדובר על העלמת תשומות לצורך העלמת עסקאות.
איריס וינברגר: אנחנו בנינו נסיבות בתוך הסעיף הזה שהן נסיבות מאוד מחמירות.
איריס וינברגר: עוסק שנפסלו לו פנקסי החשבונות או שהוא ניהל אותם בסטייה מהותית ויש מסמכים וחשבוניות שהוא לא ניכה במועד והוא לא רשם אותם בספרים, כדי באמת להעלים גם את העסקאות שלו, לגבי אותן תשומות, אם אנחנו נכיר בהן במסגרת שומה – מאחר שאנחנו באים הרבה פעמים לספקים של עוסק מסוים וכך אנחנו בונים את השומה שלנו, רואים מה הוא קנה מהם ולפי זה אנחנו יודעים איזה מלאי היה לו ומה הוא מכר – אותן תשומות, ברגע שיש אותן ביד שלנו, אנחנו רוצים להכיר בהן אבל להטיל קנס של שלושים אחוזים מהתשומות האלה כדי שלא יצא חוטא נשכר.
איריס וינברגר: לפעמים אלה עסקים שהערך המוסף שלהם הוא מאוד נמוך ואז יוצא שבעצם השומה יוצאת שומה שולית ומבחינת שיטת מצליח כדאי לו להעלים תשומות ולהעלים עסקאות כי אם יתפסו אותו, הוא במקסימום ישלם את אותו מס ערך מוסף על הערך המוסף שלו שהוא לא בהכרח גבוה.
איריס וינברגר: אנחנו מבקשים לכן ליצור כאן קנס כדי לא לעשות את זה באמצעות השומה, לא להכיר לו פשוט בתשומות אלא שיהיה קנס של שלושים אחוזים על התשומות האלה.
איריס וינברגר: אני אומרת שוב שמדובר בסיטואציה מחמירה ולבקשת לשכת עורכי הדין כבר בפעם הקודמת אנחנו תיקנו את הסעיף באופן שייכתב: "ובכלל זה לא רשם חשבוניות מס, רשימוני יבוא או מסמכים אחרים ברבים".
איריס וינברגר: שיהיה ברור שלא מדובר על חשבונית בודדת, על מקרה בודד, על אדם תם לב אלא בסיטואציה בה יש מספר חשבוניות, שהוא לא ניהל פנקסי חשבונות, ניהל בסטייה מהותית, משהו שיטתי שמבקר החשבונות שבא אליו לא מוצא את ידיו ורגליו ולא מסוגל לבקר אותו ולדעת כמה העסק הזה היה צריך לשלם לי מס ערך מוסף.
עופר מנירב: זה לא מה שכתוב כאן.
שגית אפיק: עכשיו היא מתקנת.
איריס וינברגר: נוסיף את זה לחשבוניות המס.
איריס וינברגר: זאת הכוונה.
איריס וינברגר: אני רק אוסיף ואומר שבנינו כאן
איריס וינברגר: מערכת של ערעור על הקנס הזה ושינינו גם לגבי הקנס הזה וגם לגבי קנס על פסילת ספרים לפי סעיף 95(א) שעד היום צריך היה לשלם אותו עם ההטלה והערעור לבית המשפט לא דחה את התשלום, ואנחנו מציעים שזה יהיה במקום "אינה דוחה" יבוא "דוחה".
איריס וינברגר: זאת אומרת, ערעור ידחה את תשלום הקנס אלא אם כן בית המשפט יחליט אחרת ואנחנו נפנה לבית המשפט במקרים המתאימים ונבקש מבית המשפט להפעיל את הליכי הגבייה מ-DAY ONE.
איריס וינברגר: זוהי מהות התיקון.
שגית אפיק: אם כן, יהיה: "לא ניהל חייב במס שהוא עוסק פנקסי חשבונות או רשומות כפי שנקבע, ובכלל זה לא רשם חשבוניות מס, רשימוני יבוא או מסמכים אחרים".
שגית אפיק: איריס מצהירה כאן שזה יהיה רק לגבי מי שעושה את זה באופן שיטתי ולא למישהו שעושה את זה במקרה בודד.
איריס וינברגר: הכוונה היא לא למקרה בודד.
עופר מנירב: כבודו, שני דברים מפריעים לי.
עופר מנירב: האחד, זה אחד או אפס.
עופר מנירב: זאת אומרת, אין ביניים.
עופר מנירב: אין כאן דרגות של חומרה של עבירה.
עופר מנירב: ברגע שעברת עבירה, שלושים אחוזים.
משה גפני: אבל עבירה שיטתית.
עופר מנירב: עבירה שיטתית.
עופר מנירב: ברגע שלא כתבת שתי חשבוניות, יכולים להגיד שזה שיטתי למרות שזה טעות.
עופר מנירב: לא רשמת שניים או שלושה בתום לב, אבל עדיין יכולים לומר שזה שיטתי ואין אפשרות להטיל קנס של חמישה אחוזים, עשרה אחוזים, 15 אחוזים אלא שלושים אחוזים.
עופר מנירב: למנהל אין אפילו סמכות להטיל פחות משלושים אחוזים.
קריאה: צריך להיות "עד".
איריס וינברגר: יש שתי נקודות.
איריס וינברגר: מאחר שבקנסות אזרחיים היום הגישה המשפטית היא שלא נותנים שיקול דעת אלא הקנס הוא שלושים אחוזים כדי לא לתת לגוף המינהלי סמכות.
איריס וינברגר: יחד עם זאת נדמה לי שלבתי המשפט בוודאי אני מניחה שתהיה סמכות.
איריס וינברגר: הקנס בסעיף 95(א) מנוסח כאחוז אחד ובתי המשפט פסקו שאחוז אחד הוא עד אחוז אחד.
עופר מנירב: אם כן, נקבע כאן עד שלושים אחוזים.
עופר מנירב: אם בתי המשפט כבר פסקו וקבעו את זה, נקבע את זה גם כאן.
עופר מנירב: יאמרו שבתי המשפט פסקו, אבל בניגוד להחלטת בתי המשפט אנחנו הולכים וקובעים קבוע.
עופר מנירב: יצטרכו ללכת עוד פעם לבתי המשפט כדי שיפסקו גם על זה עד.
איריס וינברגר: יש כאן עמדת ממשלה שבאה לידי ביטוי גם בקנסות של רשות ניירות ערך ובכל הקנסות האזרחיים מוטלים והיא לא לאפשר.
עופר מנירב: את אומרת שבסעיף הזה, סעיף (א), לגבי אחוז אחד, קבע כבר בית המשפט שזה עד ואתם עכשיו לא משנים את זה אלא מסכימים שזה עד כי כך קבע בית המשפט.
עופר מנירב: למה שלא תלכי גם על זה?
עופר מנירב: על אותו סעיף ועל אותו עיקרון הרי כבר קבעו וזה לא משהו חדש לגמרי אלא זה באותו סעיף.
עופר מנירב: ,
איריס וינברגר: המנהל רשאי ולא חייב להטיל את הקנס.
איריס וינברגר: במקרים של תום לב, הקנס לא יוטל.
עופר מנירב: רשאי, זה חייב.
איריס וינברגר: לא, רשאי זה לא חייב ויש פסיקה בעניין הזה.
איריס וינברגר: בנסיבות האלה רשאי זה לא חייב.
עופר מנירב: יש לי הצעה שלא חשבתי עליה אבל אבי פרידמן הציע אותה.
עופר מנירב: אולי נאמר שאם זאת פעם ראשונה, הקנס יהיה 15 אחוזים ורק אם זאת פעם שנייה, הקנס יעלה.
איריס וינברגר: אנחנו מבקשים לתקן את סעיף 97.
איריס וינברגר: מאחר שיש דחייה של הקנסות לפי סעיף 95 שלא צריך יהיה לשלם אותם עם הטלתם, אנחנו מבקשים לקבוע להם הפרשי הצמדה וריבית.
איריס וינברגר: אנחנו מבקשים לתקן את סעיף 116 לחוק העיקרי באופן שיורחב שיקול הדעת שמאפשר להעריך את המועד לניכוי מס תשומות לפי סעיף 38(א) ובלבד שלא יאריכו את המועד לתקופה העולה על חמש שנים.
איריס וינברגר: זאת אומרת, עד חמש שנים להאריך.
איריס וינברגר: היום אחרי שנתיים אי אפשר להאריך אלא מנימוקים מיוחדים ומסיטואציה שהעוסק לא התרשל בה.
איריס וינברגר: רק בסיטואציות כאלה אנחנו יכולים להאריך.
איריס וינברגר: אם יש רשלנות, אנחנו כבר לא יכולים להאריך.
איריס וינברגר: אנחנו מעוניינים להרחיב את שיקול הדעת עד חמש שנים כדי להקל על העוסקים.
איריס וינברגר: סעיף 117(א), זוהי עבירה שקבועה כעבירה מינהלית.
איריס וינברגר: הכניס או הוציא טובין בניגוד להוראות סעיף 129(א) שזה סעיף שקובע חובה להעביר טובין דווקא דרך המעברים בין ישראל לבין הרשות הפלשתינית.
איריס וינברגר: התיקון הנוסף הוא תיקון בנושא הקצאת החשבוניות שהושאר.
איריס וינברגר: נכון להיום לפי חוק ההתייעלות הכלכלית, הקצאת החשבוניות נדחה עד ל-1 בינואר 2014 עם אפשרות לדחות לשנה נוספת.
איריס וינברגר: אנחנו מבקשים לאפשר לשר האוצר לדחות את זה למספר שנים נוספות.
איריס וינברגר: מאחר שמדובר בחקיקה ראשית, אי אפשר לאפשר דחייה תמידית ולכן אנחנו מציעים שזאת תהיה דחייה כל פעם לשנתיים למשך שלוש פעמים באופן שאפשר יהיה לדחות את מועד הקצאת החשבוניות נכון להיום עד לעוד שש שנים.
איריס וינברגר: אני מניחה שבעוד שש שנים מדינת ישראל תדע האם היא מעוניינת בהקצאת חשבוניות אם לאו.
איריס וינברגר: אני אומר לעניין הקצאת החשבוניות שהחשיבות שאנחנו רואים בזה היא במיוחד לאור זה שאנחנו רואים כבר היום בדוח המפורט שישנו זיוף של חשבוניות של עוסקים נורמטיביים.
איריס וינברגר: חברת טמבור, בא אדם ומוציא חשבוניות על שם טמבור ומפיץ אותן ואנשים מקזזים לכאורה חשבוניות שאין אתן בעיה כי זאת חברת טמבור שמשלמת וכולי.
איריס וינברגר: אנחנו בדוח המפורט רואים שבעצם אין לנו הצלבה.
איריס וינברגר: לכן אנחנו רוצים את האופציה הזאת.
איריס וינברגר: אם נחשוב שבאמת יש צורך בה, להקצות את החשבוניות לעוסקים וכך לסגור את זה ונראה שיש חשבונית של טמבור, אבל נדע שהמספר שלה הוא מספר שהוא לא נכון וכך נוכל למנוע את ההפצה של החשבוניות האלה.
עופר מנירב: אם מזייפים, גם מזייפים שטרי כסף ויזייפו גם את החשבוניות שתקצו.
עופר מנירב: מי שמזייף, אין לו בעיה לזייף גם את זה כך שזה לא יפתור את הבעיה של הזיוף.
עופר מנירב: אני מציע שנהפוך את זה.
עופר מנירב: אתם רוצים שנתיים פלוס שנתיים פלוס שנתיים, אז בואו נקבע את זה עכשיו לשש שנים כאשר שר האוצר רשאי כל שנתיים לבוא ולומר שהוא רוצה להחיל את זה.
עופר מנירב: לא צריך כל שנתיים לבוא.
משה גפני: רשמנו את הצעתך.
שמואל חרסט: אני מבקש לחזור לעניין סעיף 95.
שמואל חרסט: הקנס של השלושים אחוזים.
משה גפני: אנחנו נחזור לזה אבל לא עכשיו.
משה גפני: עכשיו אנחנו דנים בהקצאת חשבוניות.
זיו שרון: גם לעניין סעיף 95 וגם לעניין סעיף 116.
משה גפני: אנחנו מדברים על הקצאת חשבוניות.
זיו שרון: פשוט היה דילוג מהיר מסעיף 116 לסעיף הזה.
זיו שרון: אם אנחנו חוזרים לסעיף 116, אין לי בעיה.
שגית אפיק: הארכת מועד לניכוי תשומות.
זיו שרון: בסעיף 116 ההצגה של הליכה לקראת היא מאוד יפה אבל בסופו של דבר גם במקור, גם בשנת 2003 הסיבה שעשו את זה היא סיבה אחת ויחידה והיא הסיבה שלא רצו שמישהו שמעלים קניות ואחר כך תופסים אותו ועושים לו שומת עסקאות, אז הוא ינכה את מס התשומות.
זיו שרון: גם אז התוספת של החמש שנים רשומה על שמי ומה שאני אומר לומר כרגע נובע מאותה סיבה.
זיו שרון: אין שום סיבה להגביל בחוק את שיקול הדעת של המנהל.
זיו שרון: יש הרבה מצבים בהם בן אדם לא חושב שהוא עוסק, לדוגמה, יש פעילויות בנדל"ן שלא עולות כדי עסקה או כדי עסקה חייבת.
זיו שרון: משך הפעילות בנדל"ן הוא משך פעילות ארוך.