GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוג'ין קנדל: בגלל שאנחנו יחסית מאוחרים בכל המשחק הזה של משאבי טבע, אנחנו לא ממציאים כאן את הגלגל.
יוג'ין קנדל: השאלה הייתה איך אנחנו לוקחים את הפתרון הזה ומתאימים אותו למציאות הישראלית.
יוג'ין קנדל: במסגרת עבודת הוועדה התייעצנו רבות גם עם קרן המטבע הבין לאומית, גם עם ה-OECD, גם עם הבנק העולמי ואנחנו מאוד מודים למכון מילקן שערך עבורנו מעבדה שלמה עם מומחים מהעולם וכתב דוח שאנחנו נגיש לוועדה יחד עם הצעת החוק.
יוג'ין קנדל: כולם ממליצים על אותו כיוון.
יוג'ין קנדל: רק לתת לכם דוגמאות.
יוג'ין קנדל: תמיד חושבים שרק במדינות כמו אבי-דאבי, קטאר וסעודיה יש להן את הקרנות אבל מתברר שזה לא נכון.
יוג'ין קנדל: נורבגיה, אוסטרליה, אלסקה, צ'ילה, סינגפור, מלזיה – כל המדינות האלה פתרו את הבעיה הזאת באותה צורה.
יוג'ין קנדל: מה שמעניין הוא שבחלק מהמדינות, בצ'ילה למשל זה לא נפט אלא זאת נחושת ובסינגפור זה בכלל לא משאבי טבע אלא פשוט עודף במאזן התשלומים שלהם הוא כזה גדול – גם בסין יש את אותה תופעה – שכדי לשמור על התעשייה הם שומרים את הקרן ומשקיעים אותה מחוץ למדינה.
יוג'ין קנדל: כרגע עומד על הפרק הנושא בדרום אפריקה, בקולומביה, בניגריה, בגאנה ובמדינות נוספות שגם כן מתמודדות עם הנושא הזה.
יוג'ין קנדל: בגלל שיש כל כך הרבה מדינות, ואנחנו לא ממציאים את הגלגל כאן, המדינות האלה התכנסו ושמו לעצמן איזה שהם עקרונות שהם לניהול קרנות ריבוניות.
יוג'ין קנדל: אנחנו תמצתנו לכם את העקרונות האלה.
יוג'ין קנדל: יש שם 26 סעיפים.
יוג'ין קנדל: בגדול מדובר על שקיפות ציבורית מרבית בניהול, בבקרה ובדיווח.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, מרמת הכנסת, ממשלה והציבור כמובן.
יוג'ין קנדל: עצמאות והפרדה של ניהול ההשקעות מפעילות שוטפת, בקרה יעילה על מערך הניהול, זאת אומרת, בתוך הממשלה, השקעה שהיא במטרה רק למקסם את התשואה הכלכלית לאורך זמן.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, לא לערב את המדיניות השוטפת של הממשלה במדיניות ההשקעות.
יוג'ין קנדל: יש עבודה מאוד מעניינת של תלמיד שלי לשעבר עם כמה פרופסורים בהרווארד שמראה שמדינות שהשאירו את זה בנפרד, יש להן תשואות הרבה יותר טובות מאשר מדינות שמנסות לערב את המדיניות השוטפת בתוך זה.
יוג'ין קנדל: בסופו של דבר אף אחד לא יודע כמה זה עולה וזה פוגע בהשקעות.
יוג'ין קנדל: ניהול השקעות לפי מדיניות שקופה, מוגדרת היטב ובאופן מקצועי ביותר.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, זה לא שעושים את זה על הדרך.
יוג'ין קנדל: אלה עקרונות שאנחנו שמרנו עליהם.
יוג'ין קנדל: אני מגיע עכשיו להמלצות הפרטניות של הצוות.
יוג'ין קנדל: אנחנו ממליצים להקים קרן לעתיד.
יוג'ין קנדל: אני רוצה לומר שההמלצות האלה מקובלות על ראש הממשלה.
יוג'ין קנדל: בהתחלה הבאנו אותן לראש הממשלה, לשר האוצר ולנגיד בנק ישראל שאישרו אותן ואחר כך הממשלה ביום ראשון העבירה אותן להכנת החוק.
יוג'ין קנדל: הקמת קרן לעתיד שייעודה הוא חלוקה בין-דורית של הכנסות המדינה ממשאבי גז ונפט.
יוג'ין קנדל: נכסי הקרן יהוו כרית ביטחון לאירועים בעלי השלכות כלכליות בין-דוריות חריגות.
יוג'ין קנדל: אני חושב שאולי הקטע הזה לא הובן כהלכה.
יוג'ין קנדל: המטרה של הקרן היא חלוקה בין-דורית למטרות שהממשלות והכנסת יגדירו אותן.
יוג'ין קנדל: מה שכתוב כאן זה שרק במקרים חריגים של קושי משמעותי, כלכלי, בעל משמעות בין-דורי – כגון אסון טבע, כגון רעידת אדמה משמעותית, מלחמה גדולה או משבר כלכלי חריף – תהיה אפשרות לממשלה לבקש מהכנסת לקחת הלוואה מהקרן.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, זה לא הניצול של הכסף אלא זאת הגבלת הניצול של הכסף.
שלמה מולה: למה אתה זקוק לסעיף הזה?
שלמה מולה: אם אנחנו אומרים שהולכים רק על נושאים חינוכיים.
יוג'ין קנדל: תן לי להגיע עד הסוף.
יוג'ין קנדל: אני חושב שאנחנו נבהיר את הדברים.
יוג'ין קנדל: הקרן תהיה מוזנת על ידי כל המס על רווחי יתר, לא חלקו אלא כולו, והוא יופקד בקרן והקרן תנוהל כולה בהשקעות בחוץ.
יוג'ין קנדל: זה החלק של הניהול שתכף נפרט אותו.
יוג'ין קנדל: הוועדה דנה אך ורק בניהול הקרן.
יוג'ין קנדל: היא לא דנה בניצול של פירות הקרן.
יוג'ין קנדל: שלושת הסעיפים האלה מציינים מה יכול לעבור מהקרן לציבור.
יוג'ין קנדל: מדי שנה - זה השוטף - פירות הקרן שתכף נגדיר אותם יועברו לטובת פרויקטים ייעודיים שיאושרו על ידי הממשלה והכנסת יחד עם התקציב.
יוג'ין קנדל: הפרויקטים יהיו ייעודיים אבל האישור שלהם יצריך את אותו תהליך כמו שהיום מצריך אישור התקציב.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, זה קודם כל בממשלה ואחר כך בכנסת.
יוג'ין קנדל: מה זה פירות הקרן.
יוג'ין קנדל: הוועדה כלל לא דנה במה יושקעו פירות הקרן.
יוג'ין קנדל: זה לא היה במנדט הוועדה.
יוג'ין קנדל: כל ממשלה וכל כנסת רשאית להחליט מה לעשות עם פירות הקרן.
יוג'ין קנדל: אנחנו רק אמרנו בממשלה שבזמנו, כאשר ראש הממשלה מינה את הוועדה, הוא נמצא און רקורד בזה שהוא אמר שמבחינתו פירות הקרן צריכים ללכת לחינוך וביטחון.
יוג'ין קנדל: זאת הייתה האמירה היחידה.
יוג'ין קנדל: הוועדה לא דנה בזה, לא המליצה שום דבר והתהליך של זה הוא תהליך דומה לאישור התקציב וזה יעבור יחד עם התקציב כדי שלא ייתקע.
אורי אריאל: פרופסור קנדל, נדמה לי שבחוק כתוב שזה יועבר למטרות חברתיות וכלכליות.
אורי אריאל: ביטחון הוא במסגרת הזאת?
יוג'ין קנדל: אתה לא יכול לקיים לא כלכלה ולא חברה בלי ביטחון.
אבישי ברוורמן: זה כל דבר.
יוג'ין קנדל: אני לא יכול להגביל את הסוברניות של הכנסת להחליט על מה להוציא כסף.
אורי אריאל: הכנסת החליטה.
אורי אריאל: הכנסת החליטה על חברתי-כלכלי.
אורי אריאל: עכשיו אתם אומרים ביטחון.
שכיב מוראד שנאן: הוא אמר חנוך וביטחון.
שכיב מוראד שנאן: זה הרבה יותר מצומצם.
יוג'ין קנדל: חבר הכנסת אריאל, אני חוזר ואומר שאנחנו לא אומרים כלום.
יוג'ין קנדל: אנחנו לא דנו בזה ולא אמרנו שום דבר.
יוג'ין קנדל: אני שוב חוזר על האמירה שלי ואומר שהוועדה לא דנה ולא המליצה.
אורי אריאל: אבל הממשלה.
יוג'ין קנדל: הממשלה בהחלטתה אומרת להעביר את המלצות הוועדה לאישור של החוק בוועדת השרים לענייני חקיקה.
אבישי ברוורמן: תמשיך את הדברים עד הסוף.
אבישי ברוורמן: כאן יהיה הוויכוח בין הריבונות של הכנסת לבין החלטת ראש הממשלה.
יוג'ין קנדל: אני קטונתי.
יוג'ין קנדל: אני אומר יותר מזה.
יוג'ין קנדל: אני אומר שהוועדה לא קיבלה מנדט וכלל לא דנה בנושא הזה.
יוג'ין קנדל: לכן אני לא צד בוויכוח הזה.
אורי אריאל: הוא לא הממשלה?
אבישי ברוורמן: כאן צריך להיות שר האוצר.
אורי אריאל: המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה.
אורי אריאל: דעת הממשלה אתמול הייתה שהממשלה החליטה למטרות חינוך וביטחון.
אורי אריאל: חברים, עברית זאת השפה שלנו.
אורי אריאל: עכשיו כל אחד יעשה עם זה מה שהוא רוצה.
יוג'ין קנדל: אני מציע לקרוא את החלטת הממשלה.
אבישי ברוורמן: הוא שואל אם אתה מייצג את ראש הממשלה.
אורי אריאל: לא, לא שאלתי את זה.
אורי אריאל: היות ואני חי ואני כאן, תרשה לי לומר את הדברים.
יוג'ין קנדל: אני מייצג את ראש הממשלה.
יוג'ין קנדל: אני ראש הוועדה שמדווח לכם על ההתקדמות.
יוג'ין קנדל: אני אומר לכם שהוועדה לא דנה בנושא הזה.
יוג'ין קנדל: היא לא קיבלה מנדט לדון בנושא הזה ולא דנה.
יוג'ין קנדל: (היו"ר משה גפני)
משה גפני: אני חוזר לעניינים אחרי שישבתי בפקקים בכביש.
משה גפני: יוג'ין קנדל עומד בראש ועדה.
משה גפני: הוא הראה לי את מה שהם עשו ולפי דעתי הם עשו עבודה טובה.
משה גפני: עכשיו הם צריכים להביא הצעת חוק ממשלתית שתבוא לוועדת הכספים.
אורי אריאל: אתה יודע מתי?
משה גפני: אני מעריך שתזכיר החוק כבר קיים.
יוג'ין קנדל: תוך מספר שבועות.
אורי אריאל: זה יהיה תוך שנה.
מיכאל מלכיאור: עד ה-1 בנובמבר.
יצחק וקנין: זה יהיה לפני הבחירות.
יצחק וקנין: אני מבטיח לך.
יצחק וקנין: זה יהיה חלק מהמצע הבחירות.
משה גפני: יוג'ין, תוך כמה זמן להערכתך תונח הצעת חוק?
יוג'ין קנדל: אנחנו עושים את כל המאמץ.
יוג'ין קנדל: יש עבודה מאומצת בין יועצים משפטיים שכותבים את החוק.
יוג'ין קנדל: אנחנו כבר עושים את זה מאז הבנו פחות או יותר לאן זה הולך.
משה גפני: מה הערכת הזמן?
מוריס דורפמן: לוקח חודש עד ועדת שרים.
יוג'ין קנדל: תוך שלושה עד ארבעה שבועות זה בוועדת שרים ואני מקווה שמיד אחר כך זה יבוא לכאן.
מרינה סולודקין: אחרי פגרת פסח.
משה גפני: אפשר לקבל את מה שעשתה הוועדה בראשותו של יוג'ין ולהתמודד עם הנושא הזה.
משה גפני: אני גם מסכים לזה שהכסף לא יכול לכת לנושא של ביטחון.
משה גפני: אני גם לא מאפשר את תקציב ההתאמות שיש לי ויכוח עם אגף התקציבים לגביו.
משה גפני: אני לא מסכים שהוא ילך לביטחון והוא לא ילך לביטחון.
אורי אריאל: איזה תקציב?
משה גפני: תקציב ההתאמות.
משה גפני: יש תקציב התאמות.
משה גפני: בחוק התקציב הדו-שנתי הכנסנו כאן בוועדה תקציב התאמות שהוא מיליארד ו-600 מיליון שקלים.
משה גפני: הוא היה מיליארד וחצי שקלים.
משה גפני: הממשלה רצתה בשלב מסוים להעביר חלק מהכסף הזה לביטחון אבל לא נתתי.
משה גפני: לכן עדיין עוד אין פנייה כאן.
אורי אריאל: לכן החזרת להם את הפנייה שהם הגישו?
משה גפני: החזרנו שתי פניות.
משה גפני: המצב כרגע הוא ששלושה דברים עומדים על סדר יומה של הממשלה.
משה גפני: אני מתנצל שאני מדבר בשם הממשלה דבר שאני לא אוהב לעשות אבל היו לה שלוש ועדות.
משה גפני: ועדה אחת לנושא של רווחי הנפט והגז, הוועדה השנייה לנושא הריכוזיות ואני מבין שגם הנושא הזה התקדם, והוועדה השלישית היא ועדה מיותרת שקוראים לה ועדת טרכטנברג.
משה גפני: בשלושת הוועדות האלה יושבים פחות או יותר אותם אנשים.
משה גפני: אתה יושב בשלושת הוועדות?
יוג'ין קנדל: ובעוד שש-שבע.
משה גפני: חוץ מהשש-שבע שאנחנו לא מכירים.
משה גפני: בשלושת הוועדות האלה יושבים אתם אנשים.
משה גפני: דווקא בעניין הזה הוא אמר לי שהוא יבוא עם ההצעה הזאת לממשלה ולכאן.
משה גפני: אם הוא אומר שלושה שבועות עד חודש, אני מעריך שזה יקרה.
משה גפני: אם זה לא יקרה, אני מציע שנפיל את הממשלה.
אבישי ברוורמן: הכול בידיך.
משה גפני: אנחנו לא נסכים שהכסף ילך לביטחון.
משה גפני: אני אומר לך כבר עכשיו באופן פורמאלי שאף אחד מחברי הוועדה לא יסכים לכך שרווחי הנפט והגז ילכו לנושאי ביטחון.
קריאה: לביטחון חברתי.
משה גפני: לביטחון חברתי, כן.
משה גפני: אל תכתבו בחוק את הנושא של הביטחון.
יוג'ין קנדל: החוק הזה לא נוגע לשימוש בפירות.
יוג'ין קנדל: מבחינתנו, זה לא המנדט שלנו, זה לא המנדט של החוק.
משה גפני: החוק שהממשלה תביא למליאת הכנסת, יהיה כתוב בו למה זה מיועד.
משה גפני: אם לא יהיה כתוב בו, אנחנו נוסיף.
יוג'ין קנדל: הממשלה לא תביא את זה.
משה גפני: בחוק הממשלתי זה יהיה.
יוג'ין קנדל: לא, לא יהיה.
משה גפני: לא יהיה, בסדר, אז אנחנו נוסיף.
משה גפני: יהיה כתוב בחוק שנביא אותו לקריאה שנייה ושלישית.
יוג'ין קנדל: אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת שאנחנו מדברים על כסף שמתחיל להגיע ב-2021.
משה גפני: אני עוד לא יודע מי יהיה אז ראש הממשלה.
אבישי ברוורמן: גפני, יש סיכוי רב, לאור הדמוגרפיה, שאתה תהיה ראש הממשלה.
משה גפני: אתה מתכוון ברוטציה עם ליצמן.
אורי אריאל: זהו, נמנע משבר קואליציוני.
אורי אריאל: זאת הכותרת של הדיון היום.
יוג'ין קנדל: להגדיר את פירות הקרן ולומר מה אלה פירות הקרן.
יוג'ין קנדל: בעשר השנים הראשונות פירות הקרן יהיו שלושה וחצי אחוזים של סך כל הכסף בקרן.
יוג'ין קנדל: אחרי עשר שנים אנחנו נסתכל על התשואה הממוצעת על נכסי הקרן בעשר שנים אחורה וזה יהיה האחוז שיוגדר כפירות הקרן.
יוג'ין קנדל: זה בעצם מוריד וולטיליות, תנודתיות, של כמות הכסף שמועברת לציבור מהקרן ומחלקת אותו על פני הזמן.
יוג'ין קנדל: בהתרחש אירוע חריג.
יוג'ין קנדל: האם יש מצב שבו המדינה והציבור יכולים להזדקק לכסף הזה?
יוג'ין קנדל: כמו שאנחנו אומרים כסף ליום גשום או יום שחור.
יוג'ין קנדל: יש מצבים בהם יש צורך למשאבים משמעותיים כדי לטפל בבעיות משמעותיות של המשק כגון רעידת אדמה.
יוג'ין קנדל: כפי שאתם יודעים אנחנו נמצאים באזור ססמי לא שקט ויכול להיות מצב שהמדינה תצטרך עשרות מיליארדי דולרים כדי לטפל ברעידת אדמה.
יוג'ין קנדל: כפי שאתם יודעים, אנחנו גם נמצאים באזור לא ססמי לא שקט וגם אירוע כזה יכול להיות.
יוג'ין קנדל: אני מדבר על אירועים אותם אתם מכירים.
יוג'ין קנדל: יכול להיות מצב שיש אירוע כלכלי חריף במיוחד שיש לו השלכות בין-דוריות.
יוג'ין קנדל: אנחנו לא מדברים על האטה כלכלית זמנית, על מחזור עסקים, אלא על משהו מאוד חריג.
יוג'ין קנדל: במקרים כאלה ראש הממשלה ושר האוצר יחד עם נגיד בנק ישראל יוכלו לבקש מהכנסת להכריז על אירוע חריג ולבקש הלוואה מהקרן.
יוג'ין קנדל: במקרים עוד יותר חריגים, הממשלה תוכל לבקש שחלק מההלוואה הזאת תהפוך למענק.
יוג'ין קנדל: הדבר הזה הוא הגנה.
יוג'ין קנדל: הוא לא שימוש לכסף אלא הוא הגנה על הקרן הזאת מפני שימוש שוטף.
יוג'ין קנדל: לסבר את האוזן.
יוג'ין קנדל: שוב, זאת לא התחייבות אלא זה פחות או יותר בתרחיש סביר שאנחנו רואים שהוא תואם את התרחיש שהראיתי לכם בהתחלה.
יוג'ין קנדל: אלה יהיו תקבולים של הקרן.
יוג'ין קנדל: אנחנו מתחילים פחות או יותר ב-2018 עם ניצול מאגר תמר שכבר מכסה את העלויות, כחצי מיליארד דולר, מתחיל לעלות עד לסדרי גודל של מיליארד דולר ב-2024 – הכול במחירים שוטפים – ואז ב-2025-2026 יש קפיצה שנובעת מכך שאנחנו מעריכים שאז יסיימו לכסות את הוצאות הפיתוח של לווייתן ואולי עוד שדות ואז ההכנסות יהיו יותר גדולות.
יוג'ין קנדל: עד 2040 אנחנו מצפים לעליית הכנסות בסדרי גודל של שבעה מיליארד דולר.
יוג'ין קנדל: צריך לזכור שבאותה שנה דולר כבר לא יהיה כמו דולר של היום.
יוג'ין קנדל: אנחנו כבר שלושים שנים קדימה ולכן זה יהווה סדרי גודל של בין אחוז וחצי לשני אחוזים מהתוצר של מדינת ישראל.
יוג'ין קנדל: אתם יכולים לראות שהקרן תגיע לסדרי גודל של 24-25 מיליארד דולר לקראת 2030 ולקראת 2040 אנחנו מצפים לסדרי גודל של שבעים-שמונים מיליארד דולר.
מרינה סולודקין: בעזרת השם.
יוג'ין קנדל: תמיד.
פניה קירשנבאום: לא הייתי בתחילת הדיון, התעכבתי בפקקים, אבל אני מבינה שלקרן הולך הכול, גם מס חברות וגם רווח הון.
יוג'ין קנדל: רק רווחי הון.
יוג'ין קנדל: לפי החוק, היטל על רווחי יתר.
פניה קירשנבאום: מה עם מס חברות?
יוג'ין קנדל: מס חברות ותמלוגים, גם היום אלה הכניסות רגילות של המדינה.
יוג'ין קנדל: זה מראה את גודל הקרן כאחוז מהתוצר.
יוג'ין קנדל: זה חשוב כי תשימו לב שזה בעצם מעין תחליף מבחינת העולם החיצון שמסתכל עלינו ושואל עד כמה אנחנו איתנים פיננסית.
יוג'ין קנדל: הקרן הזאת מהווה תחליף להורדת חוב.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, ב-2040 יהיו לנו בקרן כשמונה-תשעה אחוזים מהתוצר וזה יהיה בעצם שווה ערך בגדול להורדת חוב נוספת של תשעה אחוזים, כאילו הורדנו את החוב.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, אפשר להסתכל על החוב ברוטו שזה בסך הכול החוב שלנו וחוב נטו שהוא חוב שלנו פחות הקרן.
יוג'ין קנדל: שני דברים אחרונים.
יוג'ין קנדל: תהליך אישור בעת התרחשות של אירוע חריג.
יוג'ין קנדל: שוב, זה לא משהו שאנחנו רוצים שיקרה, זה לא משהו שאנחנו מצפים שיקרה אבל זה משהו שאנחנו חוששים שיקרה.
יוג'ין קנדל: במצב כזה אנחנו רוצים להקשות על המדינה, על הממשלה וגם על הכנסת, לקחת את הקרן הזאת ולהפוך אותה למשהו שוטף.
יוג'ין קנדל: זאת פרקטיקה מאוד מקובלת במדינות מפותחות.
יוג'ין קנדל: מה שאנחנו מציעים זה שבמקרה שמתקיים אירוע חריג, כפי שציינו, ראש הממשלה ושר האוצר, בהתייעצות עם נגיד בנק ישראל, פונים לממשלה ומבקשים להכריז על אירוע חריג בין-דורי, הם מביאים סקירה אומרת מה גודל האירוע, מה ההשפעה שלו על מדינת ישראל ומבקשים הלוואה שהיא לא יכולה להיות יותר גדולה מאשר גודל האירוע.
אורי אריאל: היא יכולה להיות מאה אחוזים אירוע?
יוג'ין קנדל: אנחנו לא הגבלנו את זה.
אורי אריאל: יהיה נזק של שלושים מיליארד.
אורי אריאל: אני מבין שבאופן נורמאלי אתה אומר שההלוואה תהיה תשעים אחוזים וכי משהו נצטרך להכניס לכיס.
יוג'ין קנדל: זה בפירוש אפשרי.
אורי אריאל: הממשלה צריכה להיות שותפה והעם צריך להיות שותף באירוע.
יוג'ין קנדל: אין לי ויכוח אתך.
ציון פיניאן: אירועים חריגים, כללת בפנים גם מלחמות.
ציון פיניאן: מ-1948 ועד היום במשך כל עשור שנים הייתה לפחות מלחמה אחת.
ציון פיניאן: זה אומר שכל הכספים שייועדו לנושאים כלכליים-חברתיים, לעולם לא נממש אותם.
יוג'ין קנדל: ההגדרה כפי שאנחנו כותבים אותה בדוח, האירוע של מלחמת לבנון השנייה או אפילו מלחמת לבנון הראשונה הוא לא אירוע חריג ברמה בין-דורית.
יוג'ין קנדל: מדובר באירוע חריג ברמה בין-דורית, זאת אומרת שיש לו השלכות ארוכות טווח.
יוג'ין קנדל: מלחמת יום הכיפורים בפירוש הייתה מלחמה עם השפעות בין-דוריות.
יוג'ין קנדל: אנחנו עצרנו צמיחה כלכלית לעשור במדינה.
יוג'ין קנדל: אנחנו בעצם איבדנו אחוזי תוצר שלא ישוערו בעקבות הגדלת תקציבי הביטחון וכן הלאה.
יוג'ין קנדל: לכן במצבים כאלה, תזכור שמה שאתה אומר בעצם זה שאתה יכול ללוות מהעולם, הרי אתה תצטרך את הכסף, אתה יכול ללוות מהעולם בשערי ריבית מאוד גבוהים או שאתה יכול ללוות מהקרן.
יוג'ין קנדל: נשאלת השאלה באיזה מצב אני רוצה ללוות מהקרן.
יוג'ין קנדל: מדובר בהלוואה.
אורי אריאל: באיזה תנאים?
יוג'ין קנדל: התנאים יוגדרו מראש.
יוג'ין קנדל: יש לנו הגדרה.
אורי אריאל: בתנאי השוק העולמי?
יוג'ין קנדל: זה בתנאי השוק העולמי.
מיכאל מלכיאור: תמיד ראש ממשלה יכול לעשות את זה.
מיכאל מלכיאור: אם יש מצב כזה, ראש הממשלה תמיד יכול להביא את זה לכנסת.
יוג'ין קנדל: תזכרו שראש הממשלה צריך להגיד לעם שיש כאן אירוע חריג בין-דורי.
יוג'ין קנדל: ראש הממשלה לא יכול לעשות דברים כאלה ואם ראש ממשלה כלשהו יתפתה לעשות דבר כזה, יש כאן אישור של הכנסת ברוב של 61 חברי כנסת.
יוג'ין קנדל: משטרים דמוקרטיים לא יודעים להגביל את עצמם יותר מדיי, את הפרלמנטים.
יוג'ין קנדל: אנחנו ניסינו כאן לעשות כמה שאנחנו יודעים לעשות הקשחה של התהליך.
יוג'ין קנדל: אם המצב הוא מאוד מאוד רע והממשלה חושבת שהיא חייבת חלק מזה כמענק, היא חייבת לעבור את התהליך הזה עוד פעם, להגדיר את זה ולבקש במיוחד.
יוג'ין קנדל: אם יש לחברי הכנסת רעיונות איך להקשיח את התהליך ולעשות אותו יותר אמין, אין לי ויכוח.
יוג'ין קנדל: השקף האחרון מראה איך הקרן הזאת תהיה מנוהלת.
משה גפני: אפשר לאחד את הקרן הזאת עם הקרן של מס רכוש.
יוג'ין קנדל: קרן מס רכוש לא קיימת.
יוג'ין קנדל: היא קיימת על הנייר.
משה גפני: הקרן של מס רכוש לא קיימת?
משה גפני: שיקרו אותנו כל השנים?
יוג'ין קנדל: יש קרן רישומית.
משה גפני: לקחו מאתנו מס רכוש ואמרו שזה עבור רעידות אדמה וכולי.
יצחק וקנין: הקרן קיימת לעולם הבא.
משה גפני: אין קרן של מס רכוש?
משה גפני: מה עשו עם הכסף שלנו?
משה גפני: אני נתתי כסף לכל החוקים שעשו על קרנות לפיצויים, חקלאות ומס רכוש?
יוג'ין קנדל: יש שוני.
משה גפני: אין כסף בקרן של מס רכוש?
משה גפני: מי גנב אותו?
אורי אריאל: גפני, הוא לא עומד בקצב שלך.
יוג'ין קנדל: אני אסביר מה ההבדל.
יוג'ין קנדל: ברוב העולם מקובל לנהל קרנות רישומיות.
יוג'ין קנדל: קרן יכולה להיות קרן תקציבית וקרן מימונית.
יוג'ין קנדל: קרן תקציבית אומרת שהכסף מופקד מתקציב המדינה לקרן.
יוג'ין קנדל: זאת אומרת, אם הקרן רוצה לשלם, היא יכולה לשלם בלי להגדיל את תקציב המדינה וזה מאוד חשוב.
יוג'ין קנדל: זה אומר שהקרן פשוט משלמת.
יוג'ין קנדל: היא לא צריכה לבוא לכנסת ולומר שהיא לקחה את הכסף אבל שיאשרו לה אותו עוד פעם.
יוג'ין קנדל: מה הקרן הזאת עושה?
יוג'ין קנדל: הקרן הזאת לא מנהלת את זה בחוץ אלא היא בעצם נותנת הלוואה לחשב הכללי, במקום שהוא יגייס את הכסף הזה מחוץ לארץ או מאזרחי מדינת ישראל, ובזמן שצריך לשלם, הקרן משלמת והחשב הכללי צריך לגייס את הכסף הזה מחוץ לארץ.
יוג'ין קנדל: זה הכול.
יוג'ין קנדל: לכן הקרן הזאת קיימת, היא נמצאת, היא עובדת ואין אתה בעיות.
יוג'ין קנדל: הקרן הזאת, המטרה שלה היא אחרת לגמרי.
יוג'ין קנדל: המטרה שלה היא להיות מנוהלת מחוץ למדינת ישראל.
יוג'ין קנדל: לכן היא לא יכולה להיות מנוהלת כמו שמנהלים את קרן מס רכוש.
אורי אריאל: מה זה הגדרה של מחוץ לישראל?
יוג'ין קנדל: כל הכספים חייבים להיות מושקעים בחוץ לארץ.
יוג'ין קנדל: היא מנוהלת כאן אבל הכספים נמצאים בחוץ לארץ.
אורי אריאל: מאה אחוזים בחוץ לארץ?
יוג'ין קנדל: מאה אחוזים בחוץ לארץ.
אורי אריאל: זה כדי לא ליצור כאן את הבעיות שהצגת בהתחלה.
אורי אריאל: אבל זה מאה אחוזים?
יוג'ין קנדל: אם זה לא מאה אחוזים, זה נכנס לתקציב המדינה וצריך להיות בסדרי עדיפויות שאתם מאשרים כאן.
יוג'ין קנדל: אין סיבה לעשות את זה בתקציב ב'.
יוג'ין קנדל: הממשלה, הכנסת והציבור מקבלים דיווח שוטף.
יוג'ין קנדל: יכולנו לאמץ אחד משני מודלים.
יוג'ין קנדל: יש מודל שנקרא מודל סינגפורי ומודל נורבגי.
משה גפני: אין לנו זמן לזה.
יוג'ין קנדל: בקיצור.
משה גפני: אתה מדבר על עוד עשרים שנים?
יוג'ין קנדל: את מליאת הקרן אנחנו רוצים להקים מיד כשתאשרו את החוק.
אורי אריאל: בעוד שנה.
אורי אריאל: יש תזכיר חוק עליו כולם צריכים לעבור, יהיה מי שיגיש בג"ץ וכולי.
אורי אריאל: אנחנו יודעים איפה אנחנו חיים.
יוג'ין קנדל: המודל הסינגפורי אומר שאנחנו מקימים רשות סטטוטורית נפרדת שהיא מנוהלת בנפרד מהממשלה והיא מנהלת את הכסף.
יוג'ין קנדל: המודל הנורבגי אומר שמי שמנהל את הכסף זה בעצם הבנק המרכזי.
יוג'ין קנדל: אנחנו בחרנו במודל הנורבגי שהוא יותר מתאים למציאות הישראלית וגם מסיבה של חסכון.
יוג'ין קנדל: כל עוד הקרן עדיין קטנה, וזה ייקח עוד 15 שנים עד שהקרן תהפוך לקרן משמעותית, העלויות של ניהול בתאגיד סטטוטורי נפרד הן יותר גבוהות.
יוג'ין קנדל: המודל הנורבגי כמעט מיושם בהבדל אחד.
יוג'ין קנדל: יש את מליאת הקרן שהיא כמו דירקטוריון בראשה עומד שר האוצר ונמצא בה נציג בנק ישראל, ראש המועצה הלאומית לכלכלה ושלושה נציגי ציבור שנבחרים על ידי ועדת איתור בראשות שופט.
יוג'ין קנדל: המליאה מהווה דירקטוריון.
אבישי ברוורמן: שישה אנשים?
יוג'ין קנדל: שבעה.
יוג'ין קנדל: יש גם נציג האוצר.
אבישי ברוורמן: לממשלה יש רוב.
יוג'ין קנדל: לממשלה יש רוב, כולל בנק ישראל.
יוג'ין קנדל: זה בעצם דירקטוריון שמתווה את המדיניות.
יוג'ין קנדל: ליד הדירקטוריון יש ועדת ביקורת שבראשה תעמוד החשבת הכללית או החשב הכללי והיא תבקר את הפעילות של כל הדרגים.
יוג'ין קנדל: המליאה תנחה את ועדת ההשקעות.
יוג'ין קנדל: בראשות ועדת ההשקעות יעמוד – וזה הבדל מהמודל הנורבגי – בן אדם מקצועי, לא מישהו מתוך בנק ישראל, ותהיה בה נציגות של בנק ישראל ושל האוצר ועוד שני נציגי ציבור מקצועיים.
אבישי ברוורמן: מקצועיים, הם מחוץ לממשל.
יוג'ין קנדל: מחוץ לממשל.
יוג'ין קנדל: לחלוטין נציגי ציבור.
יוג'ין קנדל: הם בעצם יתוו מדיניות השקעות פרטנית ואז תהיה יחידת תפעול שתבצע את המדיניות הזאת.
יוג'ין קנדל: זה מבנה סטנדרטי.
יוג'ין קנדל: אם אתם תיקחו כל קופת גמל לפי חוקי מדינת ישראל, כך היא בנויה.
יוג'ין קנדל: יחידת התפעול תשב בבנק ישראל.
יוג'ין קנדל: לסיכום.
יוג'ין קנדל: עם מציאת משאבי טבע יש הזדמנות אדירה למשק הישראלי.
יוג'ין קנדל: יש חשיבות לניצול שלהם תוך מניעת נזק למשק, ליתר המשק, ומה שאנחנו מציעים כאן מאפשר גם התמודדות עם מחלה הולנדית, גם חלוקה צודקת בין-דורית וגם התמודדות במקרים חריגים של אירועים.
גאלב מג'אדלה: אני לא שואל אלא מעיר הערה שאני מבקש לתת עליה את הדעת.
גאלב מג'אדלה: נאמר שבזמן מסוים, במקרה חריג, הלוואה הופכת למענק.
גאלב מג'אדלה: אם זה כך, מה עשינו?
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מסכימים לזה.
משה גפני: אל תאשר.
גאלב מג'אדלה: אמרנו בראש אחד ובהסכמות.
משה גפני: השאלה שלך היא במקומה.
גאלב מג'אדלה: לא, אני לא שואל שאלה.
גאלב מג'אדלה: יש לי כאן זכות לומר לא.
גאלב מג'אדלה: אתה רוצה שאני אזכיר לך איך קמה הקרן הזאת?
משה גפני: אתה לא צריך להזכיר לי.
גאלב מג'אדלה: אז למה אתה אומר לי שזאת שאלה.
גאלב מג'אדלה: זאת לא שאלה.
גאלב מג'אדלה: אני לא שואל.
משה גפני: אתה מתנגד לכך שהכסף יהפוך למענק.
יוג'ין קנדל: את זה הבנו.
יוג'ין קנדל: זאת לא שאלה.
משה גפני: אז מה אתה רוצה ממנו?
גאלב מג'אדלה: אני רוצה ממך ולא ממנו.
גאלב מג'אדלה: ראיתי שעברת על זה לסדר היום.
משה גפני: לא עברתי על שום דבר לסדר היום.
יוג'ין קנדל: זאת לא הצעת החוק.
יוג'ין קנדל: זה רק דיווח לוועדה.
משה גפני: יוג'ין, את הנזיפה אני קיבלתי ולא אתה.
גאלב מג'אדלה: כמה זמן אתה בארץ?
יוג'ין קנדל: 35 שנים.
גאלב מג'אדלה: אני נולדתי כאן.
גאלב מג'אדלה: עוד מעט 59 שנים אני כאן.
גאלב מג'אדלה: מה שמדברים, אחר כך הופך להיות עובדות.
גאלב מג'אדלה: כאן הדברים צריכים להיות כתובים ולא סתמיים.
יוג'ין קנדל: אלה ההמלצות שלנו.
יוג'ין קנדל: אני לא יכול להגיד משהו אחר.
גאלב מג'אדלה: כל הכבוד להמלצות אבל שכחת שההמלצה היא בניגוד לרוח הדברים עליהם דיברנו בזמנו.
משה גפני: הוא לא שכח.
ציון פיניאן: הפצצה באיראן זה אירוע חריג?
יוג'ין קנדל: זה לא אירוע חריג אבל השאלה היא מה קורה למשק.
גאלב מג'אדלה: זה דבר שלא יקרה.
ציון פיניאן: אם יזרקו לכאן עשרים אלף טילים, זה אירוע חריג.
ציון פיניאן: יש השלכות.
משה גפני: חבר הכנסת אורי אריאל, אבישי ברוורמן ומרינה סולודקין.
אורי אריאל: תודה לפרופסור קנדל על ההצגה הבהירה והטובה בעיניי.
אורי אריאל: אני מוכרח להעיר לך.
אורי אריאל: אתה בא לכאן כנציג הממשלה.
אורי אריאל: באת להסביר לנו והסברת את עבודת הוועדה.
אורי אריאל: אתם לא יכולים להתעלם, ואני מציע לכם לא להתעלם, מכך שאתם עוברים על החוק.
אורי אריאל: כרגע זה המצב.
אורי אריאל: אני אומר לך את העובדות וזאת עובדה.
אורי אריאל: החוק היה צריך להיות מונח כאן ב-1 בנובמבר.
אורי אריאל: זאת הייתה בקשה שלי ושל אחרים כאן
אורי אריאל: כי הבנו מה הולך לקרות בתהליך הישראלי.
אורי אריאל: לא ידענו לא על טרכטנברג אבל את המציאות כאן אנחנו מכירים.
אורי אריאל: אתה אומר שאתה כאן 35 שנים.
אורי אריאל: אנחנו מכירים ומבינים.
אורי אריאל: זה לא יהיה בעוד כמה שבועות.
אורי אריאל: אתם לא תעמדו בזה כי תזכיר לוקח כמה חודשים, יש פגרה, אחרי כן יש דיונים וגפני לא אוהב את זה ואורי לא אוהב את זה.
אורי אריאל: אלה החיים כאן.
אורי אריאל: לא צריך להיות נביא כדי לדעת את זה.
אורי אריאל: יש לכם ברירה.
אורי אריאל: אם הייתם בסדר, ועוד אפשר לתקן את זה, תביאו מחר הצעת חוק שאתם דוחים את התחולה מה-1 בנובמבר 2011 ל-1 בספטמבר 2012, וסתם אני נוקב בתאריך הזה.
אורי אריאל: זה יכול לקרות וזה נורמאלי.
אורי אריאל: למה אתם צריכים להיות במעמד של עבריינים?
אורי אריאל: זה המעמד שלכם עכשיו.
אורי אריאל: שלא תתבלבלו, אתם לא יכולים – שום ממשלה, זה לא אישי, לא אליך וגם לא לראש הממשלה הנוכחי – לומר לכולם לשמור על החוק, להיות בסדר כי אם לא, תיאסרו, תיקנסו, תלכו לבתי משפט.
אורי אריאל: אין לכם הגנה.
אורי אריאל: ביררתי את זה עם היועץ המשפטי לממשלה והסתבר לי שאתם לא מעל החוק.
אורי אריאל: לא ראש הממשלה, לא שר האוצר וגם לא אתה.
אורי אריאל: תפעלו בעניין.
אורי אריאל: זאת דוגמה שלילית יוצאת דופן.
אורי אריאל: אתם כל הזמן אומרים שבועות, אבל הרי אלה לא יהיו שבועות.
אורי אריאל: כבר שמענו שבועות ארבע פעמים.
אורי אריאל: דרשנו להכניס את זה בחוק כי הבנו שבלי זה בכלל זה משהו לימות המשיח.
אורי אריאל: מספר הערות לעניין עצמו כי זאת הזדמנות עכשיו להעיר לכם לפני שאתם מגישים את הצעת החוק.
אורי אריאל: זה לא יכול להיות לביטחון בצורה שזה מופיע היום.
אורי אריאל: אני מחזיק את הודעת הממשלה ואלה לא דברי פרשנות של כתב זה או אחר אלא הודעת הממשלה כפי שהוחלטה שלשום ובוא לא נקל ראש בעניין.
אורי אריאל: אתם ודאי חשבתם על ההודעה.
יוג'ין קנדל: זה לא נמצא בהחלטת הממשלה.
אורי אריאל: מה לא נמצא?
יוג'ין קנדל: הנושא הזה לא נמצא בהחלטת הממשלה.
יוג'ין קנדל: אני לא מתווכח אתך אלא אומר שזה לא נמצא בהחלטת ממשלה.
אורי אריאל: אני לא מתווכח אלא אני מראה הודעה מאתר של משרד ראש הממשלה.
אורי אריאל: יש הרבה אתרים וכל אחד כותב מה שהוא רוצה.
משה גפני: מה כתוב?
אורי אריאל: כתוב שזה ילך גם לביטחון.
אורי אריאל: אם זה כך, תתקנו.
אורי אריאל: אתה כנראה צודק.
אורי אריאל: אתה יודע מה היה בהחלטה.
אורי אריאל: אני לא ראיתי החלטת מחליטים.
אורי אריאל: אולי תעביר לנו אותה כי היא הרי לא סודית.
יוג'ין קנדל: הממשלה פתוחה בפני כולם.
אורי אריאל: תתקנו כי עם ישראל חי מזה.
אורי אריאל: אנשים נכנסים ורואים את ההודעה.
אורי אריאל: אם ההודעה היא לא נכונה, תקנו אותה.
משה גפני: אורי, תתקדם.
אורי אריאל: אני מתקדם בקצב יוצא דופן בשבילי.
גאלב מג'אדלה: יכול להיות שרצו לבחון את הערנות שלנו.
אורי אריאל: הדבר השני.
אורי אריאל: אני מציע לכם לעשות – כפי שהיה במידה מסוימת בעבר – שיתוף הציבור.
אורי אריאל: אתה אומר שיש ניסיון לשקיפות אבל תפנו לציבור ותבקשו שהציבור יהיה מעורב בזה.
אורי אריאל: תעשו לו מספר שימועים.
אורי אריאל: כמו שאתה הגדרת, זה עניין אסטרטגי.