GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל אילון: להבנתנו יש כאן המחאת שעבוד והעברתו מידיים של נאמן אחד למשנהו, דבר שלדעתי קורה בדרך של שגרה גם עכשיו מבלי שמשתנות זכויות הקדימה ומבלי שזה כרוך בעלויות נוספות אבל הנאמנים כאן שמכירים את המטריה היטב טוענים אחרת ואנחנו נשב אתם לאחר הדיון ונבחן את הטיעון.
דניאל אילון: באשר לחולשה שזה גורם לנאמן.
דניאל אילון: אנחנו שומעים את הטענה ואנחנו גם עליה נרצה לשבת ואולי נחשוב על מנגנון אחר שלא יחליש אותם.
דניאל אילון: יחד עם זאת, אני רוצה להעלות טיעון מהצד השני.
דניאל אילון: גם החברה, כאשר היא יודעת שהנאמן הזה עשוי להתחלף, היא יודעת שהיא צריכה להיות טולרנטית לדרישות שהוא מציב מולה מפני שאחרת הוא יהיה חלש מדיי ויהיו מחזיקים שירצו להחליף אותו וזה יכול להיות גם כלי שרת כחוזק מול החברה ולא רק כחולשה מול החברה כפי שאתה מציג.
דן אבנון: אנחנו ממש לא רואים זאת כך.
דן אבנון: אנחנו כן רואים את הפגיעה במחזיקי אגרות החוב.
דן אבנון: אנחנו כן רואים את הדיאלוג ואת ההיסטוריה שיש לנו מול החברה, את ההבטחות ואת כל התיעוד של התהליך שיש לנו.
דן אבנון: צריך להחליף נאמן כמו כל גוף אחר שצריך להחליף אותו אם לא מתפקד אבל לא באופן אוטומטי להביא אותו כל שנה למשפט.
ענת מימון: צריך למצוא איזשהו איזון.
ענת מימון: מצד שני גם לא יכול להיות שנאמן יהיה ממונה לתקופה בלתי מוגבלת אלא אם כן המחזיקים קמים ועושים מעשה.
ענת מימון: כלומר, כן צריך להביא את זה כל זמן מה לבחינה.
ענת מימון: השאלה אם תקופה של שנה, זה לא משהו שהוא תכוף מדיי.
ענת מימון: צריך אולי להבחין בין נאמן ראשון שהחברה המנפיקה ממנה ואז אולי כן צריך לתת אפשרות למחזיקים לקבוע נאמן אחר לבין נאמן שכבר המחזיקים ממנים אותו ואולי שם לתת יותר מרווח נשימה של זמן.
ענת מימון: צריך לחשוב על המנגנון.
דן אבנון: בנוסף לכך יש כאן גם שאלה כלכלית שצריך לשאול אותה.
דן אבנון: הסעיף הזה אמור לחול גם על סדרות שהן סדרות קיימות.
דן אבנון: אנחנו נכנסנו לשטר חוב ותמחרנו לנו את השנה הראשונה ותמחרנו לנו את השנים הבאות.
דן אבנון: כרגע אתם אומרים לנו שכל התמחור שעשינו לפני שנתיים-שלוש שנים, הוא לא שווה שום דבר וזה על הסכם שאנחנו התקשרנו בו עם החברה וכולם היו צדדים לו.
דן אבנון: בטח שהסעיף הזה לא צריך לחול רטרואקטיבית.
יעל וייס עפרון: רוב הבעיות שציינו כאן
יעל וייס עפרון: קיימות גם היום כי גם היום למחזיקים יש סמכות להחליף את הנאמן.
יעל וייס עפרון: אנחנו חשבנו שיהיה נכון להפוך את הדיפולט כי אנחנו יודעים שמחזיקים מוסדיים שבדרך כלל הם מחזיקים שיעורים מאוד נמוכים בכל סדרות תעודות התחייבות, הם לא תמיד מעורים ויודעים בדיוק מה קורה.
יעל וייס עפרון: הרבה יותר קשה להם לבוא ולומר.
יעל וייס עפרון: ראינו גם את מיעוט המקרים שזה קרה למרות שבחלקם אפילו אנחנו חשבנו שההתנהלות של הנאמן הייתה לא נכונה.
יעל וייס עפרון: מעט מאוד מקרים המחזיקים יזמו.
יעל וייס עפרון: לכן מצאנו לנכון, ואנחנו עדיין חושבים שזה נכון, שזה יובא ואפשר אולי לדון על איזה תקופות באמת.
ציון פיניאן: אני מציע שתשבו ביחד ותגיעו לנקודת איזון אותה תביאו אלינו.
ורד אורן: עורכת דין ורד אורן, היועצת המשפטית של איגוד תעודות הסל.
ורד אורן: אנחנו חושבים שצריך לפטור מוצרי מדדים גם מסעיף (א) וגם מסעיף (א1).
ורד אורן: זה מתקשר להערה הכללית.
ורד אורן: אם אנחנו רואים את תחולת כל החוק, זה לא רלוונטי.
ורד אורן: אם לא נפטור, נצטרך להיכנס להערות הספציפיות שהעליתם.
דניאל אילון: אני יכולה לומר שלגבי הסעיף הזה ככל הנראה נטייתנו חיובית.
ציון פיניאן: אני רק רוצה לומר לחברים שאנחנו נסיים את הישיבה ב-11:00.
ענת מימון: יש את הסעיף שהקראנו לגבי החלת ההוראות מחוק הנאמנות.
דניאל אילון: חוק הנאמנות הוא חוק דיספוזיטיבי.
דניאל אילון: כלומר, חוק שניתן להתנות על הוראותיו.
דניאל אילון: יחד עם זאת, כבר היום החוק קובע שעל הוראות ספציפיות מתוך חוק הנאמנות, הן אינן להתניה וההוראות האלה, חלקן מנויות כאן.
דניאל אילון: 3(ג), זה אופן החזקת נכסי הנאמנות כאשר נאמן מחויב להחזיק אותו בנפרד.
דניאל אילון: סעיף 7 קובע שנאמן חייב לנהל חשבונות ולמסור דוח לנהנים.
דניאל אילון: סעיף 9(א) שקובע הוראות שמתייחסות לנאמנות שיש בה יותר מנאמן אחד וסעיף 10(ד) שמדבר על איסור אצילת סמכויות הנאמן.
דניאל אילון: הסעיף שנוסף כאן הוא סעיף 13 לחוק הנאמנות.
דניאל אילון: סעיף 13 קובע איסור על נאמן שהחלנו אותו גם על נושא משרה בנאמן כפי שאפשר לראות בפסקה (2) להפיק לעצמו או לקרובו טובת הנאה מנכסי הנאמנות או מפעילותיה או לעשות דבר שיש בו כדי סתירה בין טובת הנאמנות לבין טובתו שלו או של קרובו, למשל אחזקה בניירות ערך אחרים של המנפיק, היות הנאמן נושה שלו מכוח אחזקה בתעודות התחייבות, קשרים עסקיים עם המנפיק, קבלת סכומים מהצד מהמנפיק בתמורה לאי העמדה לפירעון מיידי, מיני דברי שהם חותרים תחת התפקיד של הנאמן עבורו הוא מונה.
דניאל אילון: היה חשוב לנו להבהיר את זה מפני שיש סעיף אחר במסגרת החיקוק הזה, סעיף 35ה, שדן בהוראות ניגוד עניינים וחשוב היה לנו להבהיר שהסעיף הזה אינו מוציא מהחובה הכללית שקיימת לגבי חוק הנאמנות, החובה שזה עתה מניתי שקבועה בסעיף 13 לחוק הנאמנות, ושלא ניתן יהיה ללמוד ממנה שניתן להתנות על החובה ההיא שקבועה בסעיף 13.
ציון פיניאן: אני מתנצל.
ציון פיניאן: הזעיקו אותי להצבעה.
ציון פיניאן: חבר הכנסת שי חרמש מחליף את היושב ראש
שי חרמש: אנחנו ממשיכים.
דן אבנון: אנחנו מבקשים להבהיר שאין בסעיפים האלה כדי לגרוע מזכות הנאמן גם לקבל שכר טרחה מנכסי הנאמנות והאיסור שיש לנו על עסקאות או על קשרים אחרים עם החברות צריך להיות על קשרים מהותיים.
דן אבנון: גם כיום אפשר לומר שאם אנחנו נאמנים לסדרה א', שלא יראו בנאמנות לסדרה ב' כקשר עם החברה.
דן אבנון: עיקרון המהותיות צריך לשלוט כאן כמו שמקובל כיום.
שי חרמש: דניאל, היות שאני לא מכיר את החוק, יש איזו מחויבות שם לשקיפות וניגוד אינטרסים?
שי חרמש: הנאמן נאמן לסדרה מסוימת והוא נמצא בהצלבה?
שי חרמש: מספר הנאמנים בשוק הוא יותר קטן ממספר עורכי הדין, אני מניח שאותו מספר נאמנים – ונתי יתקן אותי – כוללת רשימה של חמישה אנשים ואולי שבעה אנשים.
דן אבנון: 15.
שי חרמש: שוק סגור.
דן אבנון: פתוח לרווחה.
שי חרמש: יש חובה של שקיפות וגילוי נאות?
דניאל אילון: זה מעבר לחובה של שקיפות וגילוי נאות.
דניאל אילון: כבר היום יש להם איסור על פעולה בניגוד עניינים והאיסור הזה קבוע בסעיף 35ה.
דניאל אילון: יש גילוי דעת רחב באתר הרשות שמסביר על נסיבות בהן רואים הפרה של איסור ניגוד העניינים שקשורה למשל בנסיבות כמו שאתה תיארת, של פעולה של נאמן כמייצג של שתי סדרות שיש סתירה באינטרסים שלהן.
דניאל אילון: מעבר לאלה, הדברים עליהם הצביע דן, נראה לי שהם ברורים מאליהם כיוון שהיכולת לגזור שכר טרחה, מאין הוא יכול לגזור א שכר הטרחה שלו, קבועה בתקנות ובחוק הזה עצמו.
דניאל אילון: יכול להיות שנדרש להבהיר שאין באמור באלה כדי לגרוע מהוראות שקבועות בחוק הזה, אבל אנחנו נראה איך מנסחים את זה.
ענת מימון: שאלה לגבי סעיף 11.
ענת מימון: יש שם עוד סעיפים שמאפשרים התניה.
ענת מימון: לא חשבתם שראוי להכניס גם אותם בסעיף הזה?
דניאל אילון: למשל?
ענת מימון: לדוגמה, סעיף כמו 10(א), חובה לשמור על נכסי הנאמנות.
ענת מימון: עברתם על הסעיפים וראיתם מה מבחינת
ענת מימון: כם זה משהו שאפשר להתנות?
יעל וייס עפרון: האמת היא שאני לא זוכרת את כל הסעיפים.
יעל וייס עפרון: בגדול מה שהנחה אותנו זה שההסדרים שיש להם כבר הסדרה ספציפית בחוק, לא נחזור עליהם ולא נאסור התניה כי ממילא אי אפשר להתנות עליהם.
יעל וייס עפרון: אנחנו נעבור על זה שוב ונראה אם יש משהו שאולי פספסנו.
ענת מימון: החלפת סעיף 35ג והוספת סעיפים 35ג1 עד 35ג3 במקום סעיף 35ג לחוק העיקרי יבוא: "35ג.
ענת מימון: תנאים לשמש נאמן (א) הנאמן חייב להיות חברה הרשומה במרשם הנאמנים.
ענת מימון: (ב) חברה המבקשת להירשם במרשם הנאמנים _(בפרק זה – מבקשת) תגיש ליושב ראש הרשות בקשה לכך אשר תכלול פרטים ויצורפו אליה מסמכים כפי שנקבע בתקנות לפי סעיף 35ג1(ד).
ענת מימון: 35ג1 מרשם הנאמנים (א) הרשות תנהל מרשם של נאמנים.
שי חרמש: זה לא קיים עד היום?
ענת מימון: (ב) יושב ראש הרשות ירשום במרשם הנאמנים מבקשת שמתקיימים לגביה כל אלה: (1) היא התאגדה בישראל או שהיא חברת חוץ והמציאה לרשות אישור לכך שהדין במדינת המוצא שלה מאפשר לאכוף נגדה במדינת המוצא או במקום עסקיה פסק דין שניתן בישראל.
ענת מימון: (2) מטרתה העיקרית היא לעסוק בנאמנות.
ענת מימון: (3) היא עומדת בתנאים נוספים, ככל שנקבעו בתקנות לפי סעיף קטן (ד).
ענת מימון: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב), רשאי יושב ראש הרשות לסרב לרשום מבקשת במרשם הנאמנים, לאחר שנתן לה הזדמנות לטעון את טענותיה, בכל אחד מאלה: (1) אם מתקיימות נסיות המעידות על פגם במהימנותה של המבקשת, של בעל שליטה בה או של נושא משרה בכל אחד מהם.
ענת מימון: (2) אם נושא משרה במבקשת, בעל שליטה בה או נושא משרה בו, הורעו בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין זה ראוי כי המבקשת תהיה רשומה במרשם הנאמנים.
ענת מימון: (ד) שר האוצר יקבע בתקנות, לפי הצעת הרשות או לאחד התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, הוראות לעניין ניהול מרשם הנאמנים ואופן הרישום בו, וכן הוראות לעניין בקשה להירשם במרשם כאמור, פרטים שתכלול הבקשה או מסמכים שיצורפו אליה ואגרות שעל המבקשת לשלם בעד רישום במרשם.
ענת מימון: (ה) שר האוצר רשאי, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות תנאים נוספים שעל מבקשת לעמוד בהם לצורך רישומה במרשם הנאמנים לפי סעיף קטן (ב) בעניינים אלה: (1) חובת הפקדת פיקדון לטובת ציבור המחזיקים וכן אופן הפקדתו, תנאיו, דרכי השקעתו ואופן מימושו.
ענת מימון: (2) חובת עריכת ביטוח ותנאיו וכן אפשרות המרת הביטוח בפיקדון או בערבות בנקאית ואופן מימוש הערבות הבנקאית.
ענת מימון: (3) הכשירות הנדרשת מנושא משרה במבקשת, מעובד שלה או ממי שמועסק על ידה, לצורך מילוי תפקידו.
ענת מימון: (4) דרישת הון עצמי ודרכי השקעתו וכן דוחות שעל מבקשת להגיש לרשות בדבר אופן השקעת ההון העצמי.
ענת מימון: אני מציעה שנעצור כאן כי יש הרבה הערות וזה סעיף ארוך.
שי חרמש: אני מבין שגם ההון העצמי וגם הפיקדון נועדו ליצור בתוכה, ברגע שיש כשל, נכון?
שי חרמש: אם כן, ברגע שיש ביטוח, למה צריך את ההון העצמי?
ענת מימון: אנחנו נגיע לזה.
ענת מימון: זאת אחת הטענות שהם מעלים.
ענת מימון: כדי לשמש נאמן, חובה להירשם במרשם.
דניאל אילון: גם היום יש חובה למנות נאמן אחרי שמציעים תעודות התחייבות לציבור.
דניאל אילון: הדרישה שקיימת היום מנאמן היא שהוא יהיה חברה בישראל שמטרתה העיקרית לעסוק בנאמנות.
דניאל אילון: הסעיף הזה מחליף את הדרישה המצומצמת הזאת בתנאים שיבטיחו שלנאמן אכן תהיה הכשירות המתאימה ממספר בחינות כמו מבחינת כשירות נושא המשרה שלו, מבחינת חוזקו הפיננסי וגם יעשה מרשם אשר ינוהל על ידי הרשות.
שי חרמש: אגב, למה הוא צריך חוסן פיננסי?
דניאל אילון: הוא צריך חוסן פיננסי כדי לעשות איזשהו דמי רצינות שהשחקנים כאן יספרו שהם לעתים משמשים נאמנים למיליארדי שקלים.
שי חרמש: אני בוחר לעצמי עורך דין.
שי חרמש: אני אבחר את עורך הדין הכי טוב שישנו ולא מעניין אותי מה חשבון הבנק שלי.
שי חרמש: אני בוחר אותו כי הוא איש מקצוע והוא רציני.
שי חרמש: מדובר כאן על פיקוח מקצועי.
שי חרמש: אז מה זה חשוב אם יש לו כסף או אין לו כסף?
דניאל אילון: נניח שהוא התרשל.
שי חרמש: אם יש לו כסף, הוא לא שווה כלום.
שי חרמש: יכול להיות שאין לו כסף והייתי בוחר אחד כזה.
דניאל אילון: זה נכון, אבל בעתים בהם הנאמן יתגלה כמתרשל, יש יכולת להעמיד את התביעות של המחזיקים כנגדו.
דניאל אילון: לכן אנחנו רוצים שיהיה לו כיס עמוק ממנו הוא יוכל להיפרע במקרה שיש דיפולט ורוצים לתבוע אותו.
שי חרמש: לא מספיק ביטוח של אחריות מקצועית?
דניאל אילון: אלה רק סעיפי הסמכה.
דניאל אילון: אולי נציג גם את העיקרים שקבועים בחוק.
שי חרמש: אני אומר לך למה.
שי חרמש: ברגע שאנחנו מתחילים להציב ספי כניסה גבוהים, אנחנו נשארים רק עם 15 אנשים.
שי חרמש: אנחנו נשארים רק עם 15 חברות ואני רוצה שיהיו שלושים חברות.
שי חרמש: אם סף הכניסה הוא הון עצמי, את סוגרת את הרשימה אבל אני רוצה לפתוח אותו.
דניאל אילון: מי שיראה למשל את התקנות שנמצאות כבר באתר, יראה שהצענו את החלופה של פיקדון וביטוח חלף הון עצמי.
דניאל אילון: לכן זה נותן מענה למה שאתה אומר.
דניאל אילון: יש הסמכה אבל אנחנו לא מציעים לעשות בה שימוש כי אנחנו חושבים באמת שהביטוח יכול לשמש תחלופה ראויה.
דניאל אילון: אגב, ההסמכה לקבוע תקנות להון עצמי קיימת גם היום וגם היום לא נעשה בה שימוש.
דניאל אילון: החלפנו בחובת רישום במרשם נאמנים כאשר עמידה בתנאי הכשירות של נאמן מהווה תנאי לרישום במרשם כפי שכתוב בסעיף 35ג1.
דניאל אילון: נפתחה האפשרות לפעולה גם בחברות חוץ, כמו שאמרנו קודם לכן.
דניאל אילון: סעיף קטן (ב) מטפל בבקשה להירשם במרשם הנאמנים.
דניאל אילון: סעיף 35ג1 מקים את מרשם הנאמנים וקובע מספר תנאים מצטברים בהם יש לעמוד במועד הרישום וגם באופן שוטף.
דניאל אילון: מהוראות סעיף 35ג2 אנחנו למדים שיש צורך לעמוד בתנאים האלה גם באופן שוטף.
דניאל אילון: הוראות אלה אומרות לנו את העובדה הזאת.
דניאל אילון: הדרישה הראשונה אומרת לנו שחברה צריכה להיות חברה ישראלית או חברת חוץ שניתן לאכוף כנגדה פסקי דין ישראלים.
דניאל אילון: יש לנו תקנות חיתום שנמצאות כאן על שולחן הוועדה וגם הן מקימות דרישה דומה.
דניאל אילון: הדרישה השנייה מבקשת שמטרתה העיקרית היא עיסוק בנאמנות.
דניאל אילון: לא דרשנו לחלוטין ייחוד מקצוע.
דניאל אילון: מרבית העוסקים במקצוע, לימד אותי דן בפעם שעברה, שהם יותר רואי חשבון מאשר עורכי דין אבל בכל מקרה יש להם גם עיסוקים נלווים ובכל זאת מצאנו לנכון לעמוד על כך שהעיסוק המרכזי, גם אם הם עוסקים בעניינים נוספים, יהיה בתחום הנאמנות.
דניאל אילון: הדרישה השלישית אומרת שהיא עומדת בתנאים נוספים ככל שנקבעו בתקנות לפי סעיף קטן (ד) שתכף נגיע אליו ונראה שבו נקבעה הסמכה לקבוע דרישות בעניין אגרות, מסמכים וכיוצא באלה שצריך להמציא בשלב הרישום.
ענת מימון: מה עם סעיף קטן (ה)?
דניאל אילון: גם מה שנמצא בסעיף קטן (ה), אבל אם נכנסים לסעיף קטן (ה), ואולי נלך אליו, נראה שצריך לעמוד גם בתנאים שקבועים בסעיף קטן (ה) אבל זה כתוב בסעיף קטן (ה) עצמו.
דניאל אילון: התלבטנו אם לכתוב עומד בתנאים נוספים לפי סעיף קטן (ד) ו-(ה), שזאת אפשרות אחת, אבל אם תראי את סעיף קטן (ה) הוא אומר ששר האוצר רשאי לקבוע תנאים נוספים בהם מבקשת לעמוד וכולי.
דניאל אילון: הוא אומר שהוא קובע בנוסף.
דניאל אילון: זאת הלשון שלו.
דניאל אילון: משרד המשפטים חשב שזאת הצורה הנכונה.
דניאל אילון: יכול להיות שחלק מההוראות האלה לא יהיו רלוונטיות לשלב הכניסה למשל וחלקן כן יהיו רלוונטיות.
דניאל אילון: שנית, יכול להיות שחלק מסעיפי ההסמכה לא ייעשה בהם שימוש.
ענת מימון: כן, אבל גם אם מזכירים את סעיף קטן (ה), זה ברור שרק אם נקבעו תקנות.
דניאל אילון: זאת הייתה הכוונה.
דניאל אילון: הנוסח שכתוב שהוא מוסיף על הדרישות לפי סעיף קטן (ב), זאת תכליתו, אבל אם נחשוב אחרת, אפשר לשקול זאת שוב.
דניאל אילון: סעיף (ג) הוא בעצם העתקה של הסדרה שאושרה כאן במסגרת תיקוני חוק אכיפה מינהלית ביחס לכלל הרשות.
דניאל אילון: זה קיים היום ביחס למנהלי הקרנות ולנאמנים בקרנות, ביחס לבעלי רישיון ייעוץ, שיווק, ניהול תיקים, ביחס לנושאי משרה.
דניאל אילון: זאת דרישה כללית שאומרת את הדבר הבא: על אף התקיימותן של הדרישות הטכניות, הדרישות הקונקרטיות שנקבעו בדין, משמע, על אף שנמצא שהתאגיד יעמוד בדרישות הון, פיקדון וביטוח, מה שיוכרע בתקנות, ושזאת חברה שהתאגדה בישראל וכיוצא בזה, בכל זאת אם נמצא פגם במהימנותה, ניתן יהיה להימנע מרישומה במרשם הנאמנים וכפועל יוצא מכך היא תהיה מנועה מלפעול כנאמן.
דניאל אילון: הפרוצדורה שנקבעה כאן היא זהה לפרוצדורה שנקבעה במקומות אחרים.
דניאל אילון: משמע, כאשר הרשות בוחנת האם לרשום את הנאמן, יש לה חופש פעולה לשקול שיקול רחב את כלל השיקולים ולעומת זאת, כאשר היא מבקשת למחוק אדם ממרשם הנאמנים, משמע שהוא לא יוכל לשמש עוד כנאמן, אזי היא מוגבלת בסד בכך שהיא צריכה לפרסם קודם לכן את רשימת הנסיבות שיהווה אינדיקציה לקיומו של פגם במהימנות.
דניאל אילון: רשימה כזאת פורסמה כבר באתר הרשות מכוח חוק ייעול הליכי אכיפה המכונה חוק האכיפה המינהלית, והיא משמשת לכלל השחקנים וצפויה לשמש גם לשחקנים האלה.
דניאל אילון: אני יכולה להדגים דברים שקבועים בה כמו הרשאה בעבירות, תשלומי כופר, התקשרות בהסדרי אכיפה וכיוצא באלה.
דניאל אילון: אף אחת מהאינדיקציות שקבועות שם אינה מהווה חזקה חלוטה לכך שקם פגם במהימנות ואינה מהווה חזקה חלוטה בוודאי לכך שקם פגם במהימנות כזה שמחייב מחיקה ממרשם הנאמנים.
דניאל אילון: הרשות חיוותה את דעתה בצורה מפורשת גם באתר הרשות, שכל מה שיש בהיווצרותן של עילות כאלה, זה הקמת דגל אדום לרשות שעליה לבחון האם קם פגם במהימנות.
דניאל אילון: רק אחרי שהיא תשתכנע שאכן קם פגם שכזה, היא תצטרך להכריע את ההכרעה הבאה בתור האם צריך למחוק את הנאמן ממרשם הנאמנים וגם אז לאיזו תקופה.
ענת מימון: אם כן, אין חפיפה בין פגם במהימנות מבחינת
ענת מימון: כם בין הסירוב לרשום לבין ההסרה?
ענת מימון: כי שם אתם מפנים לרשימה וכאן אתם לא מפנים לרשימה.
דניאל אילון: אין חפיפה במובן זה שהרשות נתונה לסד מחמיר יותר כאשר היא מבקשת ליטול ממישהו את זכות העיסוק שלו.
דניאל אילון: לאור התפיסה הקיימת בדין הישראלי שפגיעה בעיסוק היא חריפה יותר כאשר מבקשים ליטול מבן אדם זכות שכבר ניתנה לו, מאשר האפשרות להימנע מלתת לו אותה מראש, נקבע סד כזה שהוא ראשון בדין בישראל באופן כללי שנקבע בחקיקת ניירות ערך ושנטלנו אותו על עצמנו באכיפה מינהלית.
דניאל אילון: אני בכל זאת רוצה להצביע על חריגה מסוימת שקבענו כאן ועשינו אותה רק למען הסר ספק, על אף שאנחנו חושבים שגם בהיעדרה קמה הזכות הזאת.
דניאל אילון: כיוון שנשמעו קולות לפיהם היעדר התייחסות קונקרטית לקיומן של הרשעות יכולה להעלות ספק בדבר הזכות של הרשות לעיין במרשם הפלילי לאור נוסחו של סעיף 6 לחוק המרשם הפלילי, מצאנו לציין מקרה פרטי של פגם בנאמנות, שהוא המקרה הקיצוני של פגם בנאמנות, שהוא ההרשעה.
דניאל אילון: אנחנו מקיימים שיג ושיח עם משרד המשפטים כיוון שאנחנו בשום פנים ואופן לא היינו רוצים שקיומו כאן יהיה בו משום רמז שבמקומות בו הוא חסר – וזה בחוקים הקודמים – לא ניתן להיעזר במרשם הפלילי כי ברור לכל כיצד אנו למדים כי חובת קיומה של נאמנות בוודאי רובצת גם על היעדרן של הרשעות.
דניאל אילון: אנחנו למדים מכך למשל שחלק מההודעה שרובצת על הגורם המפוקח כדי שהרשות תוכל לבחון אם קם פגם במהימנות, היא תצטרך להודיע על הרשעות ומשמע שההרשעה היא חלק מבחינת המהימנות.
דניאל אילון: למען הסר ספק אנחנו כתבנו כאן את זה מפורשות ואנחנו נבקש להבהיר עם משרד המשפטים שהזכות הזאת קיימת גם בהיעדרו של ציון קונקרטי זה.
דניאל אילון: סעיף (ד) נוגע לתקנות ניהול המרשם, תקנות שהן טכניות בעיקרן.
דניאל אילון: הן נמצאות באתר הרשות ואפשר להתרשם מהן.
דניאל אילון: יבקשו את שם הנאמן, את מספר הזהות שלו, את ציון העובדה שהמרשם יהיה פתוח לעיון הציבור ויפורסם באתר האינטרנט של הרשות, הוא מסדיר את הפסקת הפעילות ומחיקתה וכיוצא באלה.
דניאל אילון: סעיף (ה) מדבר על הסמכה לתיקון תקנות לעניין פיקדון וביטוח ובתוכו יש מניעה.
דניאל אילון: בפסקה (1) מדובר על פיקדון.
דניאל אילון: אני רוצה להבהיר כאן שפיקדון אינו שייך לנאמן.
דניאל אילון: מדובר בפיקדון בדומה לפיקדון אותו נדרש המנפיק להפקיד בהמשך.
דניאל אילון: הפיקדון הוא לטובת הציבור וגובהו, אופן הפקדתו ותנאיו ייקבעו בתקנות.
דניאל אילון: לעת עתה אנחנו מדברים בפיקדון שהוא נגזרת של סכום האג"ח להן משמש הנאמן כנאמן והוא נע בין סכום ביטוח שנע בין שני מיליון שקלים לשלושים מיליון שקלים.
דניאל אילון: זה יבוא בתקנות בהמשך.
דניאל אילון: פסקה (2) מדברת על חובת עריכת ביטוח ותנאיו.
דניאל אילון: פסקה (3) מדברת על הכשירות.
שי חרמש: זה לא חליפי?
יעל וייס עפרון: היה בלבול בין הפיקדון לביטוח.
יעל וייס עפרון: הפיקדון הוא בעצם לכל חברת נאמנות שמגיעה להירשם במרשם הנאמנים והוא בעצם מהווה את דמי הרצינות ואת היכולת הכלכלית של גוף שמבקש להיות נאמן למחזיקי תעודות התחייבות מהציבור לבוא ולהשיג סכום כזה שאמור לשכב בצד כמזומן במהלך כל התקופה שהוא רשום במרשם.
יעל וייס עפרון: הביטוח הוא משהו אחר, גם הוא נדרש, בנוסף לפיקדון.
יעל וייס עפרון: הון עצמי, כרגע בכוונתנו לא לקבוע הון עצמי.
יעל וייס עפרון: אנחנו העדפנו גם לקבוע פיקדון חלף דרישת הון עצמי כי דרישת הון עצמי היא חשבונאית, הנאמן לא מעביר לרשות דוחות כספיים כך שאי אפשר לבקר בדיוק מה קורה שם ולכן החלטנו ללכת, בדומה לחיתום, לדרישה כזאת.
יעל וייס עפרון: בעצם מה שייקבע בתקנות כרגע, זה רק פיקדון ולא הון עצמי.
יעל וייס עפרון: חבר הכנסת ציון פיניאן שב לנהל את הישיבה
דניאל אילון: לגבי החתמים, יש דרישה של פיקדון.
שי חרמש: זה בעצם נותן הגנה אם מחר יהיה דיפולט או סטייה.
שי חרמש: אם יש ביטוח, למה צריך פיקדון?
יעל וייס עפרון: אנחנו לא רואים את הפיקדון כחלק מהביטוח.
יעל וייס עפרון: שוב, אני בכוונה קראתי לזה דמי רצינות.
יעל וייס עפרון: שיאמרו לנו מה היקף תעודות ההתחייבות שהם נאמנים לגביהם ואנחנו נסביר לכם.
דן אבנון: היקף התעודות להן אנחנו נאמנים הוא מיליארדים, כמה עשרות מיליארדי שקלים.
דן אבנון: זה הגיוני כי אנחנו מדברים על ההיקפים האלה.
דן אבנון: אנחנו חושבים שאין מקום לדרישה המשולשת.
דן אבנון: זאת אומרת, יכול להיות ביטוח ופיקדון אבל אין מקום גם לפיקדון וגם להון עצמי.
שי חרמש: הם ירדו מזה.
דן אבנון: אם הם ירדו, צריך להוריד את זה מהחוק, אבל אומרת יעל וייס שלעת עתה הם ירדו מזה.
דן אבנון: אם הרשות אומרת כאן שאין מקום לזה, מדוע שמים את זה בחוק?
דן אבנון: אם זה כך, צריך להוריד את זה מהחוק.
דן אבנון: שיורידו את החלופה הזאת.
ענת מימון: זה היה קיים היום וגם לא עשיתם בזה שימוש.
דניאל אילון: אנחנו הותקפנו בדוח של מבקר המדינה למה לא עשינו שימוש בסמכות הזאת.
דן אבנון: תורידו את זה מהחוק.
דניאל אילון: אנחנו נשקול את זה.
דניאל אילון: גם בחתמים יש דרישה.
שי חרמש: ההון עצמי יורד?
דניאל אילון: בתקנות, כמו שאמרה יעל, תהיה דרישה לפיקדון ולביטוח.
דניאל אילון: גם בחתמים יש דרישה לפיקדון ולביטוח.
דניאל אילון: כרגע מדובר בפיקדון בגובה של מיליון וחצי שקלים ולפחות 500 אלף שקלים לכ סדרה.
יעל וייס עפרון: לא.
יעל וייס עפרון: זאת חובה של המנפיק.
דניאל אילון: תסלחו לי.
דניאל אילון: במצבי הנוכחי היום, אני מבלבלת בפעם השנייה בין שני סוגי הפיקדונות.
דניאל אילון: כפי שתיקנה אותי חברתי יעל, יש שני סוגי פיקדונות.
דניאל אילון: יש פיקדון אחד שאותו מעמידה החברה והיא עומדת על הסכומים אותם ציינתי קודם לכן.
דניאל אילון: פיקדון זה אמור לשמש להוצאותיו של הנאמן בפעילותו.
דניאל אילון: לעומתו יש פיקדון קטן בהרבה שאותו אמור להעמיד הנאמן כדמי רצינות והוא ביחד עם הביטוח אמור להבטיח את פעילותו ושיהיה מה לפדות כאשר המחזיקים ירצו לתבוע אותו.
ענת מימון: היום ב-35ה יש גם את העניין של חברה שלא כשירה בגלל צו פירוק או כינוס נכסים.
ענת מימון: איפה זה מופיע היום?
דניאל אילון: זה מופיע ברשימת המינימום אבל לא נדרש לכתוב את זה כאן.
ענת מימון: לגבי הסרה אבל לא לגבי זה שהיא לא כשירה.
דניאל אילון: כיוון שאנחנו רואים את זה חלק ממוסד המהימנות וכיוון שבשלב הכניסה הבחינה היא רחבה יותר מאשר בשלב המחיקה, בוודאי שהיא קיימת שם.
ציון פיניאן: עוד הערות.
דן אבנון: אני רוצה להעיר לדברים שאמרה דניאל.
דן אבנון: בסוף דבריך אמרת שהפיקדון הוא במקרה של תביעה.
דן אבנון: זאת אומרת, זה לא שהפיקדון הוא במקרה שיש פסק דין חלוט נגד הנאמנים ואז ממנו אפשר להיפרע.
ענת מימון: בכוונה כתבתם שאת התקנות הפרוצדוראליות יש חובה להתקין והתקנות לגבי התנאים הן בגדר רשאי.
ענת מימון: למה יש את ההבחנה הזאת?
דניאל אילון: כיוון שההנחה היא ששר האוצר, וכפי שאפשר לראות למשל לעניין ההון העצמי ולמשל לעניין שחברי כאן אוחז בעצמו מלומר לעניין הפרשות להוצאות מיוחדות בשלב הזה, אנחנו לא קבענו בתקנות אבל רצינו לתת אפשרות לשר לבחור באיזה מבין הנושאים לקבוע תקנות בשלב הראשון ובאיזה לא.
ענת מימון: זה מנוסח כך שעצם התקנות הן בסמכות שברשות.
ענת מימון: השאלה אם לא צריך בהמשך לומר שרשאי הוא לקבוע בנושאים אלו.
ענת מימון: אני חושבת שצריך לשנות את זה כך שאלה תקנות שהותקנו והרשות היא לגבי מה הן יכללו.
ענת מימון: גם הנסחית תוכל להתייחס לזה.
דניאל אילון: את ביקשת לומר שבכל מקרה חייב יהיה לקבוע תקנות ואכן לכך הכוונה, אבל שהוא לא יהיה חייב לקבוע לגבי כל הנושאים, נבהיר את זה.
ציון פיניאן: אנחנו מסיימים את הישיבה.
ציון פיניאן: יהיה לה המשך.
ציון פיניאן: בינתיים שבו ביניכם ותגיעו להסכמות.
משה גפני: על סדר היום תקנות מס ערך מוסף (תיקון מס' 2).
משה גפני: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (הוראת שעה מס' 14) – בהתאם לחוק המכס, הבלו ומס קניה (ביטול פטור מיוחד) (תיקון), התש"ע-2010.
משה גפני: שר האוצר התקשר אלי לומר לי שהוא חתם על זה.
משה גפני: אני מבקש לומר לחברי הוועדה שאנחנו מדברים על חוק שבשעתו התקבל בוועדה כדי לסייע לעמותות שמייבאות בגדים משומשים משפחות נזקקות אבל עיקר הדיון שהיה היה על הנושא הרפואי, האם להביא מכשירי MRI כאשר יש תורם שתורם אותם בחוץ לארץ.
משה גפני: מדובר בעמותות ובבתי חולים שעוסקים בנושא הזה.
משה גפני: המדינה מעוניינת לסייע בנושא הזה.
משה גפני: בניגוד למה שהיה עד עכשיו, אני מבקש לשבח את רשות המסים.
משה גפני: אני מתנצל, אבל אני אומר את זה.
משה גפני: אני רוצה לשבח את דורון ארבלי שעומד בראש רשות המסים, מנהל רשות המסים בפועל.
משה גפני: למרבה השמחה יש היום דברים שזזים ברשות המסים וזה אחד הדברים.
משה גפני: אנחנו סיימנו גם את הדיווח המקוון בהסכמה.
משה גפני: הייתה הצעת פשרה שרשות המסים, בראשותו של דורון ארבלי, קיבלה אותה ואני מציע לכל אגפי המשרד, בעיקר במשרד האוצר, שיעשו מהר את החשבון האם כדאי להתפשר אתנו בוועדת הכספים כי אז חוקים, תקנות וצווים עוברים מהר, דבר שהוא גם לטובת המדינה, גם לטובת האזרחים וגם לטובת מערכת היחסים בינינו.
משה גפני: אני משבח עכשיו את מה שהגיע.
משה גפני: זמן רב התגלגלנו עם העניין של התקנות והצווים.
משה גפני: אתמול התקשר אלי שר האוצר ואמר לי שהוא חתם על התקנות ואני משבח על כך.
משה גפני: בזה אנחנו מסיימים את העניין הזה.
משה גפני: נכון שהתקנות הן עד סוף 2013 אבל אני מבקש שתיקחו בחשבון שאנחנו מעוניינים שהן יהיו קבועות.
משה גפני: אנחנו גם דיברנו על כך שהן יהיו קבועות אבל זה נכון שהן יהיו עד סוף 2013 ובפרק הזמן הזה – למעלה משנה וחצי, קרוב לשנתיים – נבחן את הדברים כי יש בזה גם קצת חששות.
משה גפני: אתם תבדקו את העניין וכולנו נעשה כך.
משה גפני: סוף 2013, זה עדיין לא בחירות?
קריאה: אמור להיות אחרי.
ציון פיניאן: חודש אחרי הבחירות.
ציון פיניאן: לפי מה שאמרה האופוזיציה בישיבה הקודמת, הם לא רוצים לתת לראש הממשלה את הסמכות לנצל את הכספים.
ציון פיניאן: כלומר, הם יודעים שראש הממשלה הזה יהיה גם ב-2018.
משה גפני: במהלך 2013 נקיים דיון על הנושא הזה גם על פי בקשתכם, אם תראו שיש בעיות.
משה גפני: גם אם תראו שזה מתנהל, נקיים ישיבה קצרה כדי לבחון את זה.
משה גפני: בבקשה, תציגו את הדברים.
מנחם הסה: בוקר טוב.
מנחם הסה: עורך דין מנחם הסה, רשות המסים.
משה גפני: אתה לא חייב להתייחס לתשבחות שאמרתי על רשות המסים.
שכיב מוראד שנאן: למה לא?
שכיב מוראד שנאן: עד שמישהו משבח אותם.
מנחם הסה: אני קודם כל אודה ליושב ראש הוועדה על התשבחות.
מנחם הסה: היה כאן בהחלט תהליך ארוך ומשותף, באמת שיתוף פעולה שהולך ונעשה פחות ופחות נדיר.
מנחם הסה: נראה לי שכל הצדדים מנסים לשתף פעולה כמה שיותר על מנת להגיע לתוצאות אופטימאליות.
מנחם הסה: לתהליך הזה היו שותפים מספר משרדים.
מנחם הסה: אמנם הדיונים האלה נוהלו על ידי רשות המסים, אבל היו שותפים להם משרד הרווחה, משרד הבריאות ומשרד התעשייה כיוון שהם גורמים מקצועיים מאוד משמעותיים ורלוונטיים כדי לתת גם לנו למנוע ניצול לרעה של הצווים האלה שהם בעצם צווים מקלים.
מנחם הסה: דיברו קודם על חברה, על רווחה ועל עניינים שהם יותר חברתיים במדינת ישראל, כאן יש איזה שהן פעולות מצד אחד שנועדו לאפשר לארגונים שהמטרה שלהם היא סעד ובריאות - והם מחלקים את המצרכים האלה שמייבאים אותם לאנשים שבאמת נצרכים – לעשות זאת.
מנחם הסה: זה כאשר כמובן החשש הקבוע והתמידי שנמצא כשנותנים הקלות כל כך גורפות הוא שייעשה בהן ניצול לרעה על ידי יבואנים שייבאו את המוצרים באצטלה של חלוקה לסעד ובריאות ואחרי כן נמצא אותם בשווקים.