GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם הסה: כמובן יש לנו כאן חשש של טובין שמיוצרים בייצור מקומי והיינו צריכים להימנע מיבוא כזה שיפגע ביצור המקומי.
מנחם הסה: יש לנו יבואנים שהם יבואנים מסחריים לכל דבר וכמובן שהדבר הזה יכול גם לפגוע בהם וחייבים לשקול בצורה מידתית את הפגיעה בהם לעומת ההקלה הזאת שאנחנו נותנים.
מנחם הסה: לגופם של דברים.
מנחם הסה: מדובר כאן ביבוא של אביזרים ומכשירים רפואיים, כפי שציין היושב ראש, ומדובר ביבוא של בגדים, גם משומשים וגם חדשים, כל אחד בפרט שלו.
מנחם הסה: לגבי אביזרים ומכשירים רפואיים, כמובן האישור יינתן על ידי משרד הבריאות.
מנחם הסה: רשות המסים, אגף המכס, עובדת בדרך כלל בצורה של פלטפורמה שמאפשרת למשרדים שונים לעשות שימוש בידע המקצועי שלהם ואנחנו נותנים להם את הפלטפורמה ביבוא למדינת ישראל.
מנחם הסה: מדובר על תרומות בלא תמורה.
מנחם הסה: זאת אומרת, מישהו תרם את זה וזה לא איזה משהו שרכשו אותו ועושים איזשהו יבוא.
מנחם הסה: מדובר בשימוש בתרומות והכוונה היא שאם ניתנות תרומות בחוץ לארץ, ניתן יהיה להביא אותן לארץ.
מנחם הסה: בנוסף לכך, המכשירים הרפואיים האלה לא מיוצרים בישראל וניתן להם אישור על ידי יחידת האמ"ר, היחידה לאביזרים ומכשירים רפואיים, במשרד הבריאות כאשר יש כאן גם הגבלה כאשר סך הערך הכולל של אותם הטובין שמיובאים למדינת ישראל הוא עד שני מיליון שקלים למוסד ציבורי, סכום שהוא מאוד מאוד נכבד.
מנחם הסה: אנחנו מגבילים גם את מספר המשלוחים.
מנחם הסה: יש לנו אחריות לאכוף, על מנת למנוע כל זליגה במקרה הזה.
מנחם הסה: מצד אחד אנחנו מאפשרים ומצד שני אנחנו כן מאפשרים במידה מדודה.
מנחם הסה: כפי שציין הרב גפני, בשלב הזה מדובר בהוראת שעה שתיבחן לאורך היישום שלה.
מנחם הסה: נכתבו כאן נהלים מפורטים שמצד אחד מקלים על היבוא ומצד שני מסדירים את כל הנושא הבין-משרדי.
מנחם הסה: אני אציין בנושא הזה – נמצא כאן גם נציג משרד הבריאות – שאחד הדברים האחרונים שהסדרנו היה יבוא של MRI.
מנחם הסה: כפי שאמרנו, יש הגבלה לשני מיליון שקלים בנושא היבוא של מכשירים רפואיים ומכשיר ה-MRI הוא מכשיר יקר שמצד אחד לא היה ניתן לייבא אותו בנוסח הקודם ומצד שני אנחנו מאפשרים לייבא אותו אבל רק אותו בחריגה משני מיליון שקלים.
מנחם הסה: שוב, היחידה שתעמוד מול רשות המסים בעניין הזה, זאת יחידת האמ"ר.
מנחם הסה: ככל הנראה יהיו נהלים פנימיים של משרד הבריאות, איך הם עושים את הבדיקות שלהם ואנחנו לא מתערבים בזה אלא להפך, אנחנו מעוניינים שהם יעשו את הבדיקות שלהם.
מנחם הסה: כאשר כמובן יש כאן גם חשש שייכנסו מכשירים רפואיים שהם לא בטיחותיים וכולי.
מנחם הסה: לשם הבהירות נציין דבר אחד ביחס ל-MRI.
מנחם הסה: בנושא ה-MRI בתקופה הזאת של הוראת השעה, עד סוף 2013, מוסד ציבורי יוכל לייבא מכשיר MRI אחד.
מנחם הסה: אנחנו כן מקווים שהדבר הזה יבוא לידי ביטוי ויהיה לתועלת הציבור.
מנחם הסה: שוב, מדובר כרגע בהוראת שעה ולאור היישום שלה נראה איך אנחנו מתקדמים מכאן ואילך.
מנחם הסה: לגבי בגדים ומנעלים משומשים.
מנחם הסה: מדובר על שני טון למוסד ציבורי.
מנחם הסה: צריך להבין שבגדים והנעלה, המשקל שלהם מבחינה טכנית הוא נמוך.
מנחם הסה: שני טון, זה הרבה.
מנחם הסה: זאת כמות מאוד מאוד נכבדת.
מנחם הסה: שני טון למוסד ציבורי, אפשר לקרוא לזה – אנחנו מקווים – שיהיה כאן איזשהו סוג של מהפכה מבחינת היכולת לסייע לגורמים נצרכים במדינת ישראל.
מנחם הסה: מצד שני, שוב, הגבלנו את זה לארבעה משלוחים בשנת מס שתחילתה ב-1 בינואר.
מנחם הסה: המטרה היא לא ליצור כאן איזשהו סחף מבחינה פיקוחית.
מנחם הסה: כאן אנחנו דורשים גם אישור של משרד הרווחה שהוא המשרד שאמון על הנושאים האלה והוא מכיר את העמותות.
מנחם הסה: חלק מהעמותות כבר מוכרות ואת חלקן הוא יכיר.
מנחם הסה: אני מאמין שבמהלך הזמן אנחנו נלמד יותר.
מנחם הסה: עד כאן דיברתי על בגדים ומנעלים משומשים.
מנחם הסה: אנחנו מאפשרים בצורה יותר מדודה לייבא גם בגדים ומנעלים חדשים שיוכלו להיות מיובאים למדינת ישראל.
מנחם הסה: כאן הקושי הוא יותר גדול.
מנחם הסה: זאת אומרת, אם מדובר על בגדים משומשים, ברגע שאדם תורם בחוץ לארץ בגדים טובים משומשים שיש לו בבית, זה דבר אחד, אבל אם נתחיל לאפשר יבוא מסיבי של בגדים חדשים, אנחנו גם עלולים לפגוע ביבוא למדינת ישראל, יבוא מסחרי, וגם כפי שציינו ביצרנים מקומיים.
מנחם הסה: השתדלנו ככל שיכולנו להוציא עם פינצטה ממש את הבגדים וההנהלה שמיוצרים במדינת ישראל.
מנחם הסה: זאת אומרת, מה שמיוצר במדינת ישראל לכתחילה כבר משרד התעשייה יודע לומר לנו שזאת פגיעה בייצור מקומי.
מנחם הסה: השתדלנו להוציא אותם אבל עשינו את זה כמובן עם פינצטה.
מנחם הסה: יש כאן התייחסות ספציפית לפרטי מכס שמשרד התעשייה בדק ומצא שבאמת יש כאן ייצור מקומי.
מנחם הסה: מנעלים ופרטי לבוש חדשים מוגבלים לאלף יחידות למוסד.
מנחם הסה: שוב, גם הנושא הזה ייבחן במהלך הוראת השעה הזאת.
משה גפני: משרד הבריאות רוצה לומר משהו?
רפאל סבר: אנחנו במגעים שוטפים עם אנשי רשות המסים.
רפאל סבר: בנושא ה-MRI והמכשירים המקומיים, אין שום בעיה.
רפאל סבר: בנושא הפיקוח על היבוא השוטף, יש לנו חששות שעלולה להיווצר בעיה.
רפאל סבר: הכמות.
משה גפני: אבל MRI אפשר להביא אחת לשנה.
רפאל סבר: עם MRI ומכשירים מיוחדים, אתם אין שום בעיה.
ציון פיניאן: אם כן, איפה הבעיה?
משה גפני: היכן הבעיה?
משה גפני: אם אני הייתי משרד הבריאות, הייתי רואה את התקנות ואומר כל הכבוד, מדינת ישראל מקדמת את הסיוע לחולים ולבתי החולים.
משה גפני: הם עושים כאן צעד גדול קדימה.
משה גפני: אולי בטבע שלך אתה איש אדיש אבל אני הייתי קופץ.
משה גפני: משרד הבריאות הולך להיות עכשיו משודרג.
רפאל סבר: אנחנו לא יודעים.
רפאל סבר: בתקופת המבחן אנחנו נראה איך זה עובד.
רפאל סבר: כרגע אני רק מציין כהערה שיש לנו הערה לגבי היבוא השוטף של האביזרים הקטנים.
ציון פיניאן: מה זה אביזרים קטנים?
ציון פיניאן: אתה כל הזמן רומז.
רפאל סבר: הדיון האחרון עסק בנושא המוצרים היקרים.
רפאל סבר: הקושי שעלול להיות לנו הוא דווקא עם האביזרים הקטנים.
משה גפני: אבל אין לכם בעיה.
רפאל סבר: עם זה, לא.
משה גפני: ציון, אתה רוצה לומר משהו לגבי העניין הזה?
ציון פיניאן: לא הבנתי כלום.
ציון פיניאן: לא הבנתי את נציג משרד הבריאות.
משה גפני: יש התלבטות גדולה שתמיד עובר גם בממשלה וגם בוועדת הכספים לגבי העניין הזה שמצד אחד רוצים לסייע באמת למשפחות חלשות או לחולים או לבתי חולים.
משה גפני: גם היה ויכוח בעת חקיקת החוק כאן.
משה גפני: ההתלבטות היא שלא יהיו שרלטנים שינצלו את טוב ליבו של השלטון, במקרה הזה זה הממסד כולו, גם הכנסת וגם הממשלה, והם ינצלו את זה כדי לייבא או כדי לעשות כסף קל על חשבון אנשים מסכנים שלהם אנחנו רוצים לסייע.
משה גפני: לכן גם ההתדיינות בינינו הייתה כל הזמן איך אנחנו מפקחים על העניין הזה.
משה גפני: ממשרד הרווחה שאלו אותי אם הם צריכים לבוא ואני אמרתי שאין צורך בכך כי משרד הרווחה התייצב בדיונים הפנימיים אצלנו לימין העניין הזה ואמר חד משמעית שהוא יפקח על זה, ממילא יש גופים שהוא מכיר אותם ואם יהיו גופים חדשים, הוא ילמד להכיר אותם.
משה גפני: זה לא יכול לעבור ככה סתם שמישהו מביא ומקבל פטורים שלא מגיעים לו.
משה גפני: יש פיקוח בין משרדי בכל תחום ובכל נושא.
משה גפני: משרד הבריאות הופך להיות כאן גוף חדש.
משה גפני: הוא צריך עכשיו לפקח ולומר מה שמשרד הרווחה כבר מורגל לומר, שהיבואן הזה שעכשיו מביא נניח כיסאות גלגלים או מכשירים רפואיים שמסייעים לחולים, אתו הוא צריך עכשיו להתמודד.
משה גפני: משרד הבריאות הוא לא משרד הרווחה.
משה גפני: הם צריכים עכשיו לעשות מאמץ.
משה גפני: אגב, אני גם מתכוון לדבר עם סגן השר.
משה גפני: המשרד שלכם צריך להיערך לעניין הזה.
משה גפני: הוא צריך לשמוח על העובדה שיהיו יותר מכשירים רפואיים שניתנים למקומות שם אי אפשר לרכוש אותם וכי מביאים את המכשירים האלה כיוון שהצליחו להביא תורם כתוצאה מהפטור מהמכס.
משה גפני: יכולים להיות כל מיני מכשירים רפואיים שאנשים נזקקים להם ולצערנו הרב רבים נזקקים למוצרים הרפואיים האלה או למכשירים הרפואיים האלה.
משה גפני: אתם תצטרכו להתמודד עם זה.
משה גפני: אני מבין את החששות שלכם אבל לכן יש לכם סגן שר שעושה מהפכות.
משה גפני: אתם לא משרד ששוקט על שמריו.
משה גפני: בשיניים טיפלתם, בחולי נפש טיפלתם ועכשיו תטפלו גם במכשירים רפואיים.
משה גפני: לכן העמדה שלנו, גם כממשלה וגם ככנסת, כוועדת כספים, היא שזה מהלך מבורך מאוד שייבחן ואני מציע שתיכנסו לעניין בכל הכוח והיה זה שכרכם מכיוון שאז גם משרד הבריאות הופך להיות גורם בחלק מהעניין הזה שיועיל מאוד לאנשים.
משה גפני: אני מבקש להצביע גם על התקנות וגם על הצו.
משה גפני: אנחנו מצביעים על צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (הוראת שעה מס' 14), התשע"ב-2012
משה גפני: אנחנו מצביעים על תקנות מס ערך מוסף (תיקון מס' 2), התשע"ב-2012.
משה גפני: התקנות והצו אושרו פה אחד.
משה גפני: תודה רבה על העבודה הטובה שעשיתם.
משה גפני: על סדר היום תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)(כללי השקעה החלים על חברות מנהלות ומבטחים), התשע"ב-2012, תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)(תיקון), התשע"ב-2012, תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)(דרכי השקעת ההון והקרנות של מבטח וניהול התחייבויותיו)(תיקון), התשע"ב-2012, תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)(הון עצמי מזערי הנדרש מחברה מנהלת של קופת גמל או קרן פנסיה)(תיקון), התשע"ב-2012.
משה גפני: עודד, אתה מציג.
משה גפני: אין לכם משהו עם פחות מלים?
נטע דופרמן-רביב: אולי נקרא לזה תקנות גופים מוסדיים.
עודד שריג: מדובר כאן בסט של תקנות שנעשה מכוח חוק קופות הגמל וחוק הביטוח.
עודד שריג: החוקים הלה קובעים שגם כספי החוסכים וגם כספי החברות המנהלות, מה נקרא כספי הנוסטרו, יושקעו בכפוף לתקנות שקבע שר האוצר.
עודד שריג: התקנות האלה בעצם מטפלות במספר נושאים.
עודד שריג: ראשית, הן מטפלות בכך שהתיק יהיה תיק מבוזר ולא יהיה מרוכז במספר מצומצם של נכסים.
עודד שריג: לכן יש לנו מגבלות שאנחנו מציעים על מנפיק בודד, על קבוצת משקיעים, מגבלות על השקעות בנדל"ן שאינו סחיר ולכן הוא פחות נזיל וכדומה.
משה גפני: סליחה, אנחנו עומדים להביא בשבוע הבא למליאת הוועדה את דמי הניהול.
עודד שריג: מצוין.
ציון פיניאן: יש סיכומים?
משה גפני: יש פשרה שהושגה עם ראש הממשלה.
משה גפני: 1.1 בתחילת 2013, 1.05 ב-2014.
משה גפני: 0.6 לפנסיונרים ו-4 לתפעול שוטף.
משה גפני: כנראה זה יהיה ביום שני, אבל צריך עוד לתאם את זה.
משה גפני: בוועדה עוברים דברים
עודד שריג: אכן.
משה גפני: אנחנו משתדלים לסיים את הדברים כמו שצריך.
עודד שריג: הנה, יש לנו עוד משהו שאנחנו רוצים לסיים, את התקנות האלה.
עודד שריג: הדבר השני הוא תקנות שקשורות לסיכון ההשקעות.
עודד שריג: תנאים שקשורים לסיכון ההשקעות, דברים שקשורים לאופציות וחוזים עתידיים.
עודד שריג: במיוחד זה נכון כאשר מדובר בהשקעות של ההון העצמי של הגופים, שאז נדרשים להשקיע בנכסים יותר בטוחים מאשר את הכספים הפנסיוניים.
עודד שריג: בנוסף יש לנו תנאים שקשורים למה מותר לעשות כשמדובר בקבוצת חברות, תנאים שקשורים לממשל תאגידי, מגבלות על השקעות של חברות בצדדים קשורים ותנאים שקשורים להשקעות בחוץ לארץ כדי לוודא שהכספים שמושקעים בחוץ לארץ הם ברמת ביטחון סבירה ניירות ערך שמוחזקים בחוץ לארץ.
עודד שריג: מה שקורה היום זה שיש לנו שני סטים של תקנות.
עודד שריג: סט אחד חל על חברות ביטוח וסט שני חל על קופות גמל ועל קרנות פנסיה.
עודד שריג: כתוצאה מזה שיש לנו שני סטים שונים, במהלך השנים נוצרו פערים בין ההוראות לקבוצה האחת ולקבוצה השנייה של הגופים המוסדיים וגם כתוצאה מזה פערים בתיקי השקעות.
עודד שריג: בסופו של דבר מדובר בתיקים שאמורים להיות דומים וההתנהלות שלהם אמורה להיות דומה.
עודד שריג: הם אמורים להיות מוצרים תחליפיים ולכן אנחנו חושבים שצריך להכין סט אחיד של תקנות על כל הגופים המוסדיים ולכן אמרה עורכת הדין נטע דורפמן שאולי נקרא לזה תקנות לגופים מוסדיים.
משה גפני: שאלתי גם את הרשות לניירות ערך למה בזמן האחרון מגיעות הרבה מאוד תקנות וחוקים?
משה גפני: תמיד זה היה כך?
משה גפני: אתם עושים שינויים די דרמטיים.
עודד שריג: זאת שאלה טובה.
עודד שריג: אחד הדברים ששמתי לעצמי כמטרה עת נכנסתי לתפקיד היה לבחון את הדברים שהאגף קבע במהלך השנים ולנסות לייצר איזושהי תשתית מסודרת, מאורגנת ומאוגדת.
עודד שריג: כדוגמה, במקרה זה, יש לנו שני סטים וכבר ב-2008 חשבו שראוי לאחד אותם ואנחנו מאחדים את הסטים האלה.
עודד שריג: אבל יש לנו הזדמנות כי כל העולם עובר, בעקבות המשבר, שינוי רגולציה גדול.
עודד שריג: בקונטקסט שלנו זה נקרא סולוונסי 2.
עודד שריג: הסולוונסי 2 מאפשר לנו להציע פלטפורמה לבחינה של כל הדברים בראי המשבר ולא רק בראי המשבר.
עודד שריג: לכן זה קורה.
עודד שריג: זה קורה בכל הגופים הפיננסיים.
עודד שריג: אנחנו מקווים שבסופו של דבר האיחוד הזה יאפשר לנו להגיע לתיקים אחידים, לתיקים שהם דומים, המוצרים יהיו תחליפיים ויש כמה עקרונות שאנחנו מנסים להכניס כאן.
עודד שריג: ראשית, אנחנו רוצים שוועדות ההשקעה תהיינה הרבה יותר מעורבות ממה שהן היום בהחלטות ספציפיות.
עודד שריג: התוצאה היא שאנחנו נותנים לוועדות ההשקעה יכולת לקבל החלטות אבל מצפים מהן, מעבירים אליהן סמכויות, להתנהלות מסוימת.
עודד שריג: זה חלק מההוראות שאנחנו מטפלים בהן כאן.
עודד שריג: חלק מהדברים הם שינויים לאירועים שקרו בעולם.
עודד שריג: לדוגמה, הייתה קביעה לגבי איזו מדינה ניתן להשקיע בה חוץ לארץ, מדינת חוץ מאושרת, ובעקבות שינויים שקרו בעולם אנחנו מנסים לטפל במצב שבו אנחנו מתמודדים עם השינויים האלה ואנחנו רוצים להחיל אותם על כל המדינות.
עודד שריג: היום חלק מהשינויים האלה, חלק ניכר מהם, מחייבים אותנו להליך מאוד מסורבל ואנחנו רוצים חלק מההוראות להעביר לאחריות הממונה כדי שאפשר יהיה להתמודד עם שינויים שקורים בשוק באופן יותר זמין.
עודד שריג: דוגמה.
עודד שריג: אירלנד היא מדינה שיחסית נחשבת לבטוחה.
עודד שריג: הרבה מאוד השקעות נעשו באירלנד מכיוון שהיא מהווה תשתית ארגונית להשקעות אבל כתוצאה מהורדת הדירוג שלה, בגלל הכללים שנקבעו לפני כעשור, אנחנו מצאנו את עצמנו מחפשים דרכי מעקף להתמודד עם הדברים.
עודד שריג: אנחנו מנסים לסדר את הדברים בצורה יותר גמישה, יותר אחידה ובהתאם גם לצפות לאחריות גדולה יותר מהגופים הקשורים.
עודד שריג: אני אומר כמה דברים על ההוראות הספציפיות.
עודד שריג: צדדים קשורים, כל מה שקשור לממשל תאגידי, לא הייתה מגבלה.
עודד שריג: אנחנו מכניסים מגבלה שאומרת שהשקעות בגופים קשורים בתוך הקבוצה לא יעלו על חמישה אחוזים מהתיק כדי שתהיה מגבלה כמותית על הדבר הזה.
עודד שריג: אחזקת אמצעי שליטה, זה אומר מניות, כאשר עד היום היה מצב שבו יכלו לקנות עשרים אחוזים בקבוצה אחת ועשרים אחוזים בקבוצה אחרת ולהגיע לארבעים אחוזים שזה כמעט שליטה בגופים.
עודד שריג: אנחנו מאחדים את זה ואומרים שעד עשרים אחוזים מאמצעי השליטה בתאגיד זאת השקעה פיננסית והגופים האלה הם גופים פיננסיים.
עודד שריג: מעבר לעשרים אחוזים בסך הכול האחזקות, אנחנו רואים בזה מעבר להשקעה פיננסית, השקעה ריאלית שמחייבת מעורבות בניהול ואנחנו לא רוצים שהגופים יהיו בחלק הזה של ההשקעות.
עודד שריג: אנחנו הולכים לצמצם את ההשקעות בתאגיד בודד.
עודד שריג: היום זה עד עשרה אחוזים וזה גם מותנה בדירוג ויכול להגיע ליותר.
עודד שריג: אנחנו מצמצמים את זה לחמישה אחוזים.
עודד שריג: אני אומר שזה בתיאום עם ועדת הריכוזיות.
עודד שריג: ועדת הריכוזיות בוחנת את הריכוזיות בין היתר של ההשקעות של הגופים המוסדיים והיא גם המליצה שאנחנו נצמצם.
עודד שריג: ממילא אנחנו התכוונו לעשות את הצמצום הזה ולכן הצמצום הזה נעשה כאן.
עודד שריג: המגבלה הזאת מוטלת לא רק על תאגיד בודד אלא גם על קבוצה של תאגידים.
עודד שריג: כפי שאמרתי, אנחנו גם מדברים בנושא של מדינת חוץ מאושרת ומיישרים קו עם העולם.
עודד שריג: מדינת חוץ מאושרת תהיה בדירוג השקעה או חברת OECD.
עודד שריג: להזכיר, מדינת ישראל הצטרפה ל-OECD לא מכבר ואנחנו חלק מהקבוצה של המדינות המפותחות בעולם.
עודד שריג: בנוסף יש לנו גם טיפול בקרנות הוותיקות.
עודד שריג: הקרנות הוותיקות היו מאוד מוגבלות ביכולת ההשקעה שלהן וכתוצאה מכך עלה חשש שהן לא תוכלנה לעמוד במחויבויות שלהן לחוסכים הפנסיונרים.
עודד שריג: כדי לאפשר להן לעמוד במחויבויות האלו, אנחנו עדיין משאירים את הדרישה של שלושים אחוזים באג"ח מיועדות אבל אנחנו מקטינים את השיעור שנדרש להשקעה באג"ח ממשלתיות ומאפשרים להם מגוון גדול יותר של השקעות בחלק מהתיק.
עודד שריג: אלה השינויים.
עודד שריג: (היו"ר ציון פיניאן)
ציון פיניאן: אנחנו נעבור תקנה-תקנה ונקבל את הערות החברים שרוצים להעיר.
רן ונגרקו: אם אפשר, הערה כללית.
רן ונגרקו: אני ראש תחום שוק הון באיגוד הבנקים.
רן ונגרקו: הטיוטה של התקנות רצה כבר כמעט שנה.
רן ונגרקו: הטיוטה הראשונה פורסמה בחודש אפריל 2011 וטיוטה שנייה בחודש אוגוסט.
רן ונגרקו: הטיוטה השלישית שכבר כוללת עוד שינויים, חלקם מאוד חשובים, פורסמה רק ביום רביעי והדיון מתקיים היום.
רן ונגרקו: לצערי לא הספקנו לדון בכל.
ציון פיניאן: אתה מבקש שלא תהיה הצבעה.
רן ונגרקו: אני מבקש מהוועדה לתת לנו שבוע אפשרות לדבר צורה מסודרת עם המשרד כדי לנסות לבחון כאן את הדברים.
רן ונגרקו: יכול להיות שהם ישתכנעו שאין כאן בעיה, אבל אנחנו רוצים לפחות את הזמן המינימאלי למהפכה שיש כאן, שתהיה לנו אפשרות למצות את הדיון אתם.
ציון פיניאן: אנחנו נעבור לתקנה שנייה.
ענת פייער: תקנה מספר 2 מתייחסת למה שעודד כבר הציג.
ענת פייער: על מנת לאפשר לקרנות הוותיקות לעמוד בהתחייבויות שלהן מוצע להגדיל את החלק החופשי של השקעה במניות, במקום עשרה אחוזים לשלושים אחוזים, ולהקטין את החלק הסולידי משישים אחוזים לארבעים אחוזים.
ענת פייער: זה לגבי תקנה 2.
רונן וינוגרד: אני יועץ משפטי של איגוד קופות הגמל.
רונן וינוגרד: יש לנו הערה מקדימה, לפני הסעיפים, הערה לסעיפי ההגדרה.
רונן וינוגרד: אם אפשר בבקשה לחזור אחורה.
ציון פיניאן: למה לא אמרת לפני כן?
רונן וינוגרד: אני מתנצל.
רונן וינוגרד: אני אקדים ואומר שאנחנו הגשנו מכתב הערות לוועדה, מספר מצומצם של הערות, ביחס לטיוטת התקנות.
רונן וינוגרד: מאז פורסמה טיוטת התקנות, עבדנו בשיתוף פעולה מלא עם אגף שוק ההון במשרד האוצר והתקנות הן באופן כללי על דעתנו למעט אותן הערות ספציפיות שהגשנו במכתב ליושב ראש הוועדה.
רונן וינוגרד: ברשותכם, אני אגש להגדרה שברצוננו להעיר לגביה.
רונן וינוגרד: מדובר בהגדרה של בעל רישיון לניהול תיקי השקעות.
רונן וינוגרד: גוף מוסדי רשאי להוציא חלק מניהול התיק שלו לניהול על ידי מנהל השקעות חיצוני.
רונן וינוגרד: הגדרה של מי הוא מנהל השקעות חיצוני עושה אפליה בין מנהלי השקעות בישראל לבין מנהלי השקעות מחוץ לישראל כאשר האפליה היא לרעת מנהלי ההשקעות בישראל.
רונן וינוגרד: על פי ההגדרה הקיימת , זאת הגדרה שקיימת כיום בדין, וההגדרה המוצעת כעת היא זהה להגדרה הקיימת כיום בדין ואנחנו מבקשים לשקול לשנות אותה.
רונן וינוגרד: האפליה היא שמנהל תיקים ישראלי שרשאי לתת שירותי ניהול תיקים בישראל, זה רק מי שהוא בעל רישיון של רשות ניירות ערך מכוח הוראות חוק הייעוץ.
רונן וינוגרד: ואילו מנהל תיקים שהוא מחוץ לישראל, הוא יכול גם להיות לא רישיון מנהל תיקים ובלבד שהוא רשאי לספק את השירותים האלה לפי הדין במדינה בה הוא מאוגד.
רונן וינוגרד: כיום החוק הישראלי מאפשר לספק בישראל שירותי ניהול תיקים גם ללא רישיון ניהול תיקים של רשות ניירות ערך ובלבד שהשירותים האלה ניתנים ללקוח כשיר.
רונן וינוגרד: לקוח כשיר הוא לרבות חברה מנהלת של קופות גמל.
רונן וינוגרד: יוצא מכך שגוף בישראל שאין לו רישיון לניהול תיקים, אבל רשאי על פי חוק הייעוץ ועל פי כללי רשות ניירות ערך לספק שירותים כאלה לחברה מנהלת של קופות גמל, הוא לא רשאי לעשות את זה לפי החקיקה של הגמל ואילו גוף זהה שיושב מחוץ לישראל ורשאי על פי מקום מושבו לספק שירותים כאלה בפטור מרישיון על פי דין המקום, רשאי לספק שירותים כאלה לחברה מנהלת של קופות גמל.
רונן וינוגרד: זאת אפליה לרעת גופים שפועלים בישראל, שהם בעלי התמחות בניהול השקעות בחוץ לארץ.
ציון פיניאן: מי רוצה לענות?
שגית אפיק: מה קובע החוק לגבי זה?
עודד שריג: זה החוק.
עודד שריג: זה אותו הדבר.
שגית אפיק: זה אותו הדבר בחוק?
עודד שריג: הוא אמר שזה אותו הדבר בחוק.
נטע דופרמן-רביב: אני יכולה להתייחס לגבי המצב בישראל, מדוע לא רצויה ההצעה שלך.
נטע דופרמן-רביב: אפשר אולי להחמיר עם אלה שבחוץ לארץ אבל אני מניחה שזה לא הרצון שלך אלא הרצון שלך הוא להקל עם האנשים בישראל.
נטע דופרמן-רביב: אנחנו סבורים שכאשר מדובר בקופת גמל שמנהלת תיקים עבור הרבה מאוד עמיתים, ההקלה שניתנת היום בחוק להסדרת העיסוק שמאפשרת ניהול תיקים לכמות מצומצמת של לקוחות בלי רישיון, לא מתאימה כשמדובר בחברה מנהלת של קופות גמל שמנהלת תיקים עבור מאות אלפי לקוחות.
נטע דופרמן-רביב: שם מדובר בניהול תיקים בסדר גודל זה ונראה לנו נכון שמי שצריך לעשות את זה, זה בעל רישיון.
נטע דופרמן-רביב: יכול להיות ואפשר לשקול החמרה לגבי מי שמנהל בחוץ לארץ אבל בוודאי לא הקלה לגבי מי שאין לו אפילו רישיון בישראל.
נטע דופרמן-רביב: (היו"ר משה גפני)
רונן וינוגרד: אם יורשה לי להתייחס לדבריה של עורכת הדין נטע דורפמן.
רונן וינוגרד: עדיין לא הבנתי מדוע יש את האפליה הזאת לרעת מנהלי השקעות ישראלים.
רונן וינוגרד: מדוע אגף שוק ההון סבור שמנהל השקעות מחוץ לישראל, שאין לו רישיון לפי דין המקום ושעל פי דין המקום בו הוא יושב מותר לו לתת שירותים בפטור ברישיון, מדוע גוף זהה בישראל לא ייהנה מאותו פטור על פי דיני הגמל.
עודד שריג: אני אנסה להשיב בקצרה.
עודד שריג: אנחנו חושבים שצריך להיות בעל רישיון שמנהל תיק בישראל.
עודד שריג: אנחנו לא שולטים על מה שקורה בחוץ לארץ ולכן האמירה היא שבחוץ לארץ לפי נוהגי המקום ובישראל, מקום שבו אנחנו יכולים לומר, אנחנו רוצים שיהיה רישיון.
רונן וינוגרד: אם יורשה לי להתייחס.
רונן וינוגרד: גם בישראל יש את נוהג המקום.
רונן וינוגרד: נוהג המקום נקבע בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, שיווק השקעות וניהול תיקי השקעות והוא מפוקח על ידי רשות ניירות ערך.
רונן וינוגרד: על פי נוהג המקום בישראל נקבע שניתן לתת שירותי ניהול תיקים לחברה מנהלת של קופות גמל בפטור מרישיון.
רונן וינוגרד: כך על פי החקיקה הקיימת שמפוקחת על ידי רשות ניירות ערך ואילו בחקיקה המוצעת כאן – והדגשתי שהחקיקה המוצעת בהיבט הזה זהה לדין הקיים ואין כאן שינוי – לא ניתן יהיה לעשות את זה מבחינת הגוף שמקבל את השירותים.
רונן וינוגרד: קרי, לפי דיני הגמל, קופת גמל לא יכולה לקבל שירותי ניהול תיקים בפטור מרישיון ואילו לפי חוק הסדרת העיסוק בייעוץ, גוף שרשאי לתת שירותים בפטור מרישיון, יהיה רשאי לעשות את זה כלפי קופת גמל.
רונן וינוגרד: יש כאן איזושהי סתירה בין שתי הוראות החוק.
משה גפני: אתה מייצג את קופות הגמל?
רונן וינוגרד: כן.
משה גפני: רונן סולומון לא הגיע?
רונן וינוגרד: אני הצגתי את עצמי ואני יכול להציג את עצמי שוב.
משה גפני: אתה יועץ משפטי לאיגוד קופות הגמל.
רונן וינוגרד: נכון ורונן סולומון לא יכול היה להגיע בגלל סוגיות דמי הניהול בהן הוא עסוק.
רונן וינוגרד: הוא מתנצל ואני כאן מייצג אותו ואת האיגוד.
רונן וינוגרד: אני יועץ משפטי חיצוני.
משה גפני: אני רק רוצה לדעת האם אתם בעד התקנות האלה.
יצחק וקנין: הוא אמר בהתחלה.
יצחק וקנין: הם בעד.
רונן וינוגרד: אנחנו בעד התקנות.
רונן וינוגרד: התקנות האלה נמצאות בצנרת במשרד האוצר מספר שנים.
משה גפני: אנחנו מדברים על כל הפרקים?
משה גפני: גם על פרק 1, פרק 2?
עודד שריג: לא היו הערות לתקנה 2.
רונן וינוגרד: אנחנו מסכימים עם כל התקנות למעט מספר מאוד מצומצם של הערות שהערנו במכתב.
משה גפני: פרק ב', השקעות קופות גמל משלמת.
רונן וינוגרד: אנחנו בעד.
רונן וינוגרד: כרגע הסעיף שדיברנו עליו הוא סעיף בהגדרות ומדובר בהגדרה של מי הוא מנהל תיקי השקעות.
רונן וינוגרד: יש לנו הערה ביחס להגדרה.
משה גפני: אתם בעד כל התקנות, כולל פרק ב'.
רונן וינוגרד: אנחנו בעד כל התקנות.
שגית אפיק: אתה מייצג גם את הקרנות הוותיקות.
רונן וינוגרד: לא, רק את קופות הגמל.
משה גפני: מי מייצג את הקרנות הוותיקות?
יואב בן אור: אני.
משה גפני: תציג את עצמך ותאמר מה תפקידך.
יואב בן אור: יואב בן אור, מנהל המיוחד של קרנות הפנסיה הוותיקות של ההסתדרות.
משה גפני: אתם מסכימים לתקנות האלה?
יואב בן אור: אנחנו מסכימים.
יואב בן אור: אנחנו בעד התקנות.
משה גפני: אתכם אין לי בעיות אבל יש לי בעיות עם אחרים.
עודד שריג: אפשר להצביע בחלקים.
משה גפני: אנחנו חוזרים עכשיו למסלול הרגיל.
משה גפני: רציתי לדעת איפה אני עומד ועכשיו אני יודע.
רונן וינוגרד: גם אנחנו בעד התקנות למעט אותן הערות ספציפיות.
רונן וינוגרד: לפחות לגבי שני סעיפים, סעיפים 10 ו-11 לתקנות, אנחנו נבקש דחייה באישור התקנות כדי לאפשר שהות מספקת לבוא בדברים עם אגף שוק ההון בקשר אליהן.
רונן וינוגרד: מדובר על ההסדרה של חמשת התאגידים הגדולים ביותר, מגבלות השקעה עליהן, בראי של תאגיד בודד ובראי של קבוצת תאגידים.
רונן וינוגרד: אני יודע שהיו מגעים בין איגוד קופות הגמל.
יצחק וקנין: יש כימיה ביניכם והכל בסדר.
יצחק וקנין: מה איכפת לכם שההצבעה תהיה בעוד שבוע?
יצחק וקנין: הם לא מבקשים בקשה בשמים.
עודד שריג: אין לי בעיה שההצבעה תהיה בשבוע הבא.
יצחק וקנין: הם אומרים שהם לא ראו ולא למדו את החומר.
עודד שריג: זה נמצא רק חודש בחוץ.
קריאה: זה שלושה ימים בחוץ.
עודד שריג: שבוע.
יצחק וקנין: בסך הכול יש הסכמות.
ענת פייער: בסך הכול ידעתם מראש.
קריאה: אבל לא את הנוסח.
קריאה: הנוסח משפיע.
משה גפני: איפה אנחנו?
משה גפני: אתה רוצה להמשיך?
רונן וינוגרד: אני מוביל?
משה גפני: אתה כל הזמן מוביל.
רונן וינוגרד: דיברנו על הגדרת בעל רישיון ניהול תיקי השקעות.
רונן וינוגרד: הסעיף הבא שיש לנו הערה לגביו הוא סעיף 12.
רונן וינוגרד: על סעיפים 10 ו-11 אפשר לקיים דיון ענייני או להחליט לדחות.
ענת פייער: נסביר בקצרה.
ענת פייער: אני ממשיכה בתקנה 3 ובתקנה 4 בעמוד 10.
ענת פייער: תקנות 3 ו-4 דנות בהשקעות של קרנות הפנסיה החדשות.
ענת פייער: אין שינוי לעומת ההוראות שקיימות היום.
משה גפני: את יכולה להסביר לי את תקנה 2?
ענת פייער: תקנה 2 מדברת על ההשקעות של הקרנות הוותיקות.
ענת פייער: היום, לפי הכללים, שיעור ההשקעה באגרות חוב מיועדות שלושים אחוזים, עוד שישים אחוזים בנכסים סולידיים יותר ועשרה אחוזים בחלק החופשי.
ענת פייער: קרי, מניות וכיוצא בזה.
ענת פייער: יש חשש מאוד גדול שהקרנות לאורך השנים לא יוכלו לעמוד בהתחייבויות שלהם לפנסיונרים וייאלצו לקצץ את הזכויות הפנסיוניות.
ענת פייער: לכן מוצע להעלות את החלק החופשי לשלושים אחוזים במקום עשרה אחוזים.
משה גפני: זה לא יותר מדי הרבה?
ענת פייער: אנחנו סבורים שלא.
משה גפני: יש כאלה שלא סבורים כמוכם.
ענת פייער: זה לגיטימי.
משה גפני: לא, לגיטימי זה לא מספיק.
משה גפני: השאלה אם אתם תסכימו להתפשר.
ענת פייער: אני מניחה שיואב ועודד יוכלו להתייחס.
משה גפני: אתם.
משה גפני: אותם הבנתי.
משה גפני: הם בסדר, הם אתכם.
משה גפני: אתם תסכימו להתפשר?
משה גפני: אני קיבלתי פניות לניסיונות פשרה.
משה גפני: בסדר, תמשיכו.
משה גפני: אני אגיד לך אחר כך.
ענת פייער: אם כן, זה לגבי תקנה 2.
ענת פייער: בתקנה 3, 4 ו-5 אין הבדל לעומת ההוראות הקיימות היום וזאת בסך הכול העתקה.
ענת פייער: כנ"ל לגבי תקנה 6 ו-7.
ענת פייער: תקנה 8 עוסקת בחריגה משיעורי ההשקעה ואנחנו בסך הכול מציעים להעביר כאן, באמצעות הוראות הממונה, יותר גמישות ומנדט לוועדת ההשקעות ביחס לקביעה מתי יש לתקן חריגות מכללי ההשקעה.
ענת פייער: תקנה 9, אין שינוי לעומת ההוראה הקיימת.
ענת פייער: תקנה 10, כמו שעודד הציג, אנחנו מציעים לצמצם את החשיפה למנפיק בודד ובאמצעות כך להגדיל את הפיזור ולרדת משיעור של עשרה אחוזים לחמישה אחוזים.
ענת פייער: כמו כן, בעקבות המלצות ועדת הריכוזיות, אנחנו מציעים להגביל את סך החשיפה של כל גוף מוסדי לחמשת התאגידים הגדולים ביותר עד שיעור של עשרים אחוזים מנכסי הגוף המוסדי.
רונן וינוגרד: אם אנחנו עדיין בתקנה 10, האם אנחנו מקיימים כאן דיון לגופו של עניין?
משה גפני: בטח, אבל קודם היא מדברת.
רונן וינוגרד: אנחנו בתקנה 10 ויש לנו הערה.
משה גפני: אני החלטתי עכשיו שבוועדה יהיה סדר ולא כל אחד ידבר מתי שהוא רוצה.
משה גפני: עכשיו אתה מדבר.
רונן וינוגרד: לגבי תקנה 10 אנחנו מבקשים את דחיית ההחלטה.
רונן וינוגרד: לחלופין, אם לא תהיה דחייה כדי להתדיין עם אגף הממונה על שוק ההון, אנחנו סבורים שהמגבלה החדשה שלפחות הצטרפה לנוסח האחרון בדבר השקעה בתאגידים הגדולים ביותר, היא לא מגבלה נכונה.