GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: למישהו יש התנגדות לכך?
ליאת גרבר: אני רק מעלה את זה לפרוטוקול כדי שבנוסח נוכל להכניס זאת.
שלומית ארליך: אנחנו מתכוונים לנוסח שמגדיר תואר אקדמי ובעצם אומר שתואר אקדמי ראשון או שני שהשלמתו היא תנאי להתמחות, כיוון שרואי החשבון יכולים לעשות בחינה מקצועית ואז להתחיל את ההתמחות בלי לסיים תואר, אנחנו נעשה איזושהי התאמת נוסח שתאפשר גם את כניסתם לגדר החוק.
שלומית ארליך: רק מי שעשה תואר ראשון בראיית חשבון או חשבונאות ואחר כך התמחות, יחול לגביו החוק.
ליאת גרבר: אבל צריך לנסח את זה כך שהתואר לא נדרש לשם התמחות.
שלומית ארליך: נכון.
שלומית ארליך: לגבי מי שעשה את הבחינות המקצועיות ולאחר מכן עשה התמחות, הוא לא יהיה זכאי?
ליאת גרבר: אם אין לו תואר, הוא לא נכנס לגדר הסעיף.
משה גפני: נציגי הצבא, בבקשה.
דור פישר: משרד הביטחון מברך על התיקון של העיוות הזה אבל צריך להדגיש עיוות נוסף שקיים והוא הרבה יותר משמעותי שלפי דעתנו גם אותו צריך לתקן בהצעת החוק.
דור פישר: מסלול העתודה ואזרחים שמתגייסים לשירות חובה אחרי תואר, כלל לא נהנים מהטבת המס הזאת על פי דין כי הם לא יכולים להשתכר משכורת.
דור פישר: זה לא שהמשכורת שהם מרוויחים בזמן ההתמחות היא מינימום אלא על פי דין הם מחויבים בשירות חובה ומקבלים רק דמי קיום ולא יכולים ליהנות מהטבת המס הזאת.
דור פישר: לכן הצעת החוק הזאת מתקנת ונותנת איזשהו פיצוי ומעניקה להם את הזכות בחלק מהתקופה אבל לא מצליחה לתקן את העיוות שקיים לגבי אלף עתודאים בשנה.
דור פישר: לכן לדעתנו צריך לתקן את כל המצב לגבי העתודאים ולאפשר להם לדחות את זה לרגע בו הם יכולים להשתכר בתקופת שירות הקבע שלהם.
דור פישר: לדחות את זה משירות החובה לשירות הקבע כי העיוות שמתקנים כאן הוא רק לגבי אוכלוסייה מאוד מצומצמת שמהווה חלק מאוד קטן בשירות החובה.
דור פישר: הרציונאל של הצעת החוק מדבר גם על אוכלוסיית העתודאים ואפילו יותר חזק לגבי אוכלוסיית העתודאים כי אוכלוסיית העתודאים על פי דין אינה יכולה ליהנות מכך.
ליאת גרבר: שואלים אותי כאן אם ברגע שאתם מסיימים את התואר אתם הופכים לקצינים ואז מקבלים משכורת.
דור פישר: אז אנחנו מקבלים דמי קיום.
דור פישר: בזמן הלימודים לתואר אנחנו דוחים את שירות החובה שלנו ואז מתחילים את שירות החובה.
ליאת גרבר: ומה קורה בתקופת ההתמחות?
דור פישר: בשירות חובה, אבל זה רק לגבי משפטנים כאשר בנוסף להם יש מהנדסים ועוד מקצועות רבים אחרים.
ליאת גרבר: זה רלוונטי לא רק לגבי ההתמחות.
ליאת גרבר: הרי כל תואר שמסיימים העתודאים, למעשה הם לא יכולים לנצל את נקודות הזיכוי בלי קשר להתמחות, בעוד הצעת החוק הזאת התמקדה ספציפית במקצועות שיש בהם התמחות ורצתה לפתור איזשהו עיוות שנוצר בין התואר לבין ההתמחות.
ליאת גרבר: אנחנו הסכמנו לכך כיוון שאנחנו רואים את ההתמחות כחלק בלתי נפרד מהתואר.
משה גפני: אתם לא מקבלים את מה שהוא אומר.
ליאת גרבר: אנחנו לא מקבלים.
ליאת גרבר: למעשה זה סוכם עם משרד המשפטים ועם המציעה.
משה גפני: ליה, מה את אומרת?
ליה שמטוב: ההערה שנאמרה היא במקום אבל אני סיכמתי על כך.
ליה שמטוב: נגיש עוד הצעת חוק.
משה גפני: אני מציע לך שתתקשר עם חברת הכנסת ליה שמטוב שתניח הצעת חוק שתטפל בעניין שלכם.
משה גפני: אני מבטיח לקדם את זה.
משה גפני: אני מקווה שרשות המסים לא תתנגד כי אז נצטרך 51 חברי כנסת כי אז זה כאילו הממשלה מתנגדת.
רוברט אילטוב: נקדם את זה גם אם נצטרך 51 חברי כנסת.
משה גפני: בינתיים כולנו היינו אמיצים עד לרגע זה.
משה גפני: יכול להיות שנגיע לזה.
שי חרמש: גם אם זה כרוך בהפלת ממשלה, אנחנו נעביר את זה.
משה גפני: חבר הכנסת חרמש, מה האלטרנטיבה שאתה מציע?
משה גפני: הסכמנו להפיל את הממשלה.
משה גפני: מה האלטרנטיבה?
שי חרמש: נדבר לקראת ה-27 במרץ.
שי חרמש: עובדים על זה.
משה גפני: בינתיים תהיו בהקפאה.
משה גפני: נחכה למה שיהיה במרץ.
שלומית ארליך: עוד הערה אחת לעניין התחילה והתחולה שהיום לא קבועה.
שלומית ארליך: מה אתם מתכוונים לעשות?
ליאת גרבר: כתחילה אנחנו מציעים את ה-1 בינואר 2012 על מנת שיוכלו ליהנות במהלך כל שנת המס.
שלומית ארליך: והתחולה?
שלומית ארליך: אם מישהו התחיל את ההתמחות שלו?
ליאת גרבר: למעשה החקיקה דורשת כאן שני תנאים.
ליאת גרבר: היא דורשת שההתמחות תהיה צמודה לתואר ולכן מי שהתחיל התמחות, אני לא יודעת אם הוא באמת עמד בתנאי הזה שהוא צמוד לתואר.
ליאת גרבר: הוא צריך למעשה לעמוד בתנאי שההתמחות היא צמודה לתואר, ולכן מי שכבר התחיל התמחות, אני צריכה להתחיל לבדוק אחורה.
שלומית ארליך: איך אתם עושים לגבי היתר?
ליאת גרבר: לגבי היתר, תהיה להם אופציית בחירה.
ליאת גרבר: כאן אין בחירה בכלל כיוון שהוא כבר סיים את הלימודים והוא התחיל את ההתמחות.
ליאת גרבר: אין לו בכלל בחירה.
ליאת גרבר: יכול להיות שהוא כבר ניצל את הנקודה.
ליאת גרבר: אני צריכה להתחיל לבדוק אם הוא ניצל את הנקודה ומתי הוא סיים את התואר ואם זה צמוד להתמחות.
ליאת גרבר: לכן הצענו שזה יחול על מי שסיים תואר ראשון וטרם החל את ההתמחות שלו.
משה גפני: למה אתם לא גמישים קצת?
ליאת גרבר: מבחינת ההתמחות, אני צריכה לבדוק שזה היה צמוד לתואר.
ליאת גרבר: אני אצטרך לבדוק מתי הוא סיים.
ליאת גרבר: יכול להיות שיש מישהו שהתחיל שלוש שנים אחרי ואז הוא לא אמור להיות בהצעה הזאת.
ליאת גרבר: אנחנו הרי קבענו שההתמחות צמודה לתואר אבל יכול להיות שיש מישהו שהתחיל את ההתמחות שלוש שנים אחרי שהוא סיים והוא כבר לא נכנס להצעת החוק הזאת.
ליה שמטוב: אבל אם הוא התחיל אחרי שלוש שנים, יכול להיות שהוא כבר ניצל את נקודת הזיכוי.
ליאת גרבר: נכון וגם את זה אני אצטרך לבדוק.
ליאת גרבר: אני אצטרך לקבוע שזה בתנאי שהוא לא ניצל את הנקודה ואני אצטרך לבדוק שהוא לא ניצל את הנקודה.
ליה שמטוב: מי שלמשל סיים תואר ראשון במשפטים ועבד כלוביסט בכנסת.
משה גפני: עבודה לא רעה.
ליה שמטוב: כלוביסט בכנסת הוא מקבל משכורת.
שי חרמש: מי שסיים את הקורס או לא סיים אותו?
ליה שמטוב: הוא יכול לנצל את נקודת הזיכוי ואחר כך הוא יכול לעבור את תקופת ההתמחות כדי לעבוד במקצוע.
ליה שמטוב: כאן ודאי לא מגיע לו שום דבר.
ליה שמטוב: אני מתכוונת לאלה שסיימו את לימודי המשפטים שרוצים להיות עורכי דין ולא לעסוק במקצוע אחר.
ליה שמטוב: כאן צריך לבדוק מתי הם מתחילים את תקופת ההתמחות.
ליה שמטוב: בדרך כלל מי שרוצה להמשיך במקצוע, הוא מתחיל את ההתמחות במקביל לסיום הלימודים.
ליאת גרבר: אבל אז אני צריכה לבדוק מתי הוא סיים את הלימודים ואם הוא עמד בתנאי של התחלת ההתמחות מיד לאחר הלימודים ושהוא לא ניצל את נקודת הזיכוי הזאת כבר בסיום הלימודים.
ליאת גרבר: זה יותר מסובך.
משה גפני: זה לא מסובך בכלל.
משה גפני: אם הוא קיבל נקודת זיכוי, יודעים את זה בלחיצת כפתור.
משה גפני: אם הוא מתחיל את תקופת ההתמחות, גם יודעים.
משה גפני: מה יש כאן לבדוק?
ליאת גרבר: כשהוא מתחיל את ההתמחות, אם הוא התחיל אותה שלוש שנים אחרי שהוא סיים את התואר, הוא לכאורה לא זכאי.
משה גפני: בסדר, אבל אם הוא התחיל שנה אחרי הלימודים?
ליאת גרבר: אם הוא עומד בתנאי, זה בסדר.
ליה שמטוב: בואי נהיה קצת גמישים.
ליה שמטוב: מכל מיני סיבות אולי הוא לא יכול להתחיל את תקופת ההתמחות.
ליאת גרבר: הוא חייב לעמוד בתנאים.
ליה שמטוב: כן, לעמוד בתנאים אבל זה לא אומר שבספטמבר הוא סיים את הלימודים והוא התחיל מיד בהתמחות שלו.
משה גפני: עורכת דין גרבר, חברת הכנסת ליה שמטוב היא חברת כנסת נחמדה.
משה גפני: תהיו גמישים אתה.
ליאת גרבר: אם אנחנו נקבע שהוא חייב לעמוד בתנאים.
משה גפני: אם הוא יעמוד בתנאים בסדר.
משה גפני: אם לא יעמוד בתנאים, אז לא.
ליאת גרבר: הכוונה היא שהוא התחיל את ההתמחות בשנת המס.
שלומית ארליך: ממילא הוא עומד בתנאים.
שלומית ארליך: ממילא הוא חייב לעמוד בתנאים שאנחנו קובעים.
שלומית ארליך: התחילה והתחולה חלים לגבי הסעיף אותו אנחנו מתקנים.
משה גפני: ליאת, תסכימי לעניין הזה.
משה גפני: אם עד אני אעלה את זה למליאה יבואו האנשים מרשות המסים ויאמרו שנחרב העולם, נתקן את זה.
משה גפני: אנחנו מקבלים את הדברים האלה.
משה גפני: אם רשות המסים תגיד שכתוצאה מהתיקון הזה שאמרנו עכשיו יכולה להיות מלחמה עם איראן, אנחנו נבטל את זה.
ליה שמטוב: זאת הצעה לא תקציבית.
משה גפני: אנחנו מכניסים את זה.
שלומית ארליך: חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס'), התשע"ב-2012 1.
שלומית ארליך: תיקון סעיף 40ג בפקודת מס הכנסה, בסעיף 40ג – (1) בכותרת השוליים, במקום "מחצית נקודת זיכוי" יבוא "נקודת זיכוי" והמלים "ראשון או שני" – יימחקו.
שלומית ארליך: זה תיקון ניסוחי והבהרתי.
שלומית ארליך: (2) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) על אף האמור בסעיף קטן (ג), יחיד שזכאי לקבל תואר אקדמי בתחום עיסוק שנדרשת בו התמחות, זכאי לבחור אם נקודות זיכוי כאמור בסעיף קטן (א) יובאו בחשבון החל בשנת המס שלאחר שנת המס שבה הסתיימו לימודיו לתואר האקדמי או החל בשנת המס שלאחר שנת המס שבה סיים את התמחותו, ובלבד שתקופת ההתמחות תחל לא יאוחר משנת המס שלאחר שנת המס שבה הסתיימו לימודיו לתואר האקדמי.
שלומית ארליך: בסעיף קטן זה, "תואר אקדמי" – תואר אקדמי ראשון או שני שהשלמתו היא תנאי להתמחות".
שלומית ארליך: כאן אנחנו נעשה איזשהו תיקון נוסח שיאפשר גם לרואי החשבון שלמדו תואר ראשון או שני לקבל את נקודת הזיכוי ונכניס סעיף תחילה ותחולה כאשר התחילה תהיה החל מה-1 בינואר 2012 ותחול גם על מי שהתחיל את ההתמחות שלו.
ליאת גרבר: גם מי שטרם סיים.
שלומית ארליך: כמובן שהתנאים חלים.
שלומית ארליך: זה לפי התיקון.
ליאת גרבר: ושלא ניצל את נקודת הזיכוי.
משה גפני: עד שמניחים את זה על שולחן הכנסת, צריך להגיע לנוסח מוסכם.
משה גפני: אם לא, נמשיך את הדיון ונראה אם יש בעיה אבל תשתדלו שלא תהיה בעיה.
משה גפני: אני מביע להצבעה את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 187) (נקודת זיכוי למסיים תואר אקדמי בתחום עיסוק שנדרשת בו התמחות), התשע"ב-2012 לפי הנוסח שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה עם התיקונים שהכנסנו.
משה גפני: בעד אישור הצעת החוק – פה אחד הצעת החוק אושרה הצעת החוק אושרה.
משה גפני: אנחנו מתחילים את הדיון בצו מס קנייה, אבל נעשה הפסקה באמצע הדיון כי בשעה 11:30 מגיע שר החינוך לנושא של בניית כיתות גני ילדים.
משה גפני: בישיבה הקודמת, עת דנו על צווי מס הקנייה על הטבק, ביקשנו להגיע לפתרון עם חברת דובק ולהסכמה בנושא הטומבק.
משה גפני: קיבלתי מכתב מדובק לפיו חברת דובק הגיעה להסכמה עם רשות המסים.
משה גפני: יש כאן מישהו מחברת דובק שיכול לומר לנו למה הגעתם?
ערן יעקב: ראיתי מישהו מהם בכניסה.
משה גפני: הגיע נציג חברת דובק.
משה גפני: תאמר שם ותפקיד לפרוטוקול כדי שנדע מי הדובר.
דן פרידמן: דן פרידמן, יועץ משפטי לחברת דובק.
דן פרידמן: אנחנו נפגשנו פעמיים עם רשות המסים ובאנו בדברים.
דן פרידמן: אני חייב לומר שזכינו לאוזן קשבת.
דן פרידמן: אנחנו מודים לכבוד היושב ראש ולוועדה הנכבדה על ששמעו את טענותינו בדיון הקודם.
דן פרידמן: חלק מבקשותינו התקבלו וחלק לא התקבלו.
דן פרידמן: עם זאת, בראייה כוללת, גם מתוך כבוד לוועדה וגם מתוך ראייה ארוכת טווח של מערכת היחסים עם רשות המסים, אנחנו נקבל את הצעת רשות המסים.
דן פרידמן: עם זאת, חשוב לי להדגיש שאנחנו ויתרנו כאן, מתוך ראייה עתידית של מאבק או עניין שהוא מאוד מאוד חשוב לנו וכבר עלה כאן בוועדה ואני מניח שיעלה בעתיד והוא ביטול המס הקצוב והעברת כל המיסוי.
משה גפני: הייתה התחייבות של רשות המסים לכך?
דן פרידמן: לא.
דן פרידמן: לא הייתה התחייבות.
משה גפני: אז אתם לא יודעים לנהל משא ומתן.
דן פרידמן: יכול להיות.
דן פרידמן: יכול להיות שאנחנו צריכים את עזרת הוועדה אבל אנחנו כן בונים על כך שההסכמה הנוכחית תביא לאוזן קשבת.
ערן יעקב: אנחנו הלכנו כאן לקראתם.
משה גפני: הוא אומר שני דברים.
משה גפני: הוא אומר שלחלק מהדברים הם הסכימו ולחלק מהדברים הם לא הסכימו, אבל הם הסכימו בגלל מערכת היחסים אתכם כשיהיה הדיון על המס הקצוב.
ערן יעקב: אין לי בעיה.
דן פרידמן: אנחנו מקווים שתהיה אוזן קשבת גם של הוועדה וגם של רשות המסים בנושא שהוא ממש קיומי לדובק והוא נושא המס הקצוב שיעלה בעתיד.
דן פרידמן: נושא אחר שלמדתי עליו ממש לפני כמה דקות ואני רק מעלה אותו ומקווה שנגיע להסכמה עם רשות המסים גם לגביו הוא נושא הטבק למקטרת.
דן פרידמן: אני למד שנושא הטבק למקטרת שלא הערנו עליו, חל בו שינוי בשיעורי המס בפריסה מסוימת.
דן פרידמן: דובק שחררה כמויות של טבק למקטרת לפי הצו הנוכחי שמשונה כעת או יש להניח שישונה.
דן פרידמן: לכן אנחנו נבקש החזר של אותם סכומים ששולמו.
דן פרידמן: אנחנו נבוא בדברים עם רשות המסים בעניין הזה ואני מקווה שנגיע להבנות.
ערן יעקב: אנחנו לעולם לא מחזירים בגין מס ששולם ואני אסביר למה.
משה גפני: אתה ממש מחדש לנו שאתם לא מחזירים.
ערן יעקב: אבל אתה רואה שאנחנו אנשי משא ומתן והצלחנו להגיע אתם להסכמות.
ערן יעקב: דווקא כאן צריך להגיד שזה היה מתן ומתן.
ערן יעקב: הסיבה היא מאוד ברורה.
ערן יעקב: יש דרישות לא מעטות מאתנו לא פעם כשאנחנו עושים שינויים במס לעשות על מלאים, על החזרים, על מס ששולם.
ערן יעקב: אם זה עונה לדרישת מסים עקיפים, יש חוק ויש כללים שנקבעו בחוק.
ערן יעקב: מעבר לזה, לא חוקית ולא מהותית אנחנו מתכוונים או מחזירים וכך אנחנו תמיד נוהגים.
ערן יעקב: השלכות הרוחב בעניין הזה שאתה מדבר עליו הן רבות ומשמעותיות.
ערן יעקב: מדובר בכסף מאוד משמעותי גם קדימה וגם אחורה.
ערן יעקב: לכן הבקשה לא תוכל להיענות.
דן פרידמן: משפטית המצב הוא כזה שהצווים האלה נכנסים לתוקף באופן מיידי כדי למנוע מצבים של תכנונים כאלה ואחרים.
דן פרידמן: לאחר שישים ימים הם מגיעים לוועדה הנכבדה ואם הוועדה לא מאשרת אותם, הם פוקעים.
דן פרידמן: אם היא מאשרת אותם בשינויים, הם מאושרים כפי שהם שונו.
דן פרידמן: לא יכול להיות שאדם או חברה שנוהגת ביושר ופועלת על פי הצו כפי שהוא, אבל לאחר מכן הוא משונה בוועדה, למעשה השינוי הזה הוא רטרואקטיבית, הרי זה שהוא נכנס לתוקף בלי אישור הוועדה זה רק נועד למנוע מצבים אסורים.
דן פרידמן: פעם שהוועדה אישרה אותו, זה הצו הנכון וזה הצו שלמעשה היה בתוקף מהיום הראשון.
דן פרידמן: לכן משפטית המצב הוא שכספים ששולמו הם לפי צו שלמעשה מעולם לא אושר.
דן פרידמן: הוועדה לא מאשרת אותו אלא היא מאשרת את הצו המתוקן.
דן פרידמן: הכספים האלה חייבים להיות מוחזרים.
דן פרידמן: אם מישהו לא הגון, הוא נהנה מזה אבל מי שהוא הגון ומכבד צו, לאחר מכן הצו משונה, הוא ניזוק כספית.
דן פרידמן: זה לא הגיוני.
ערן יעקב: אנחנו לא מתערבים בשיקולים העסקיים של כל גוף כזה ואחר.
ערן יעקב: יש חקיקה.
משה גפני: אנחנו מתערבים.
ערן יעקב: אבל המשמעות הזאת היא משמעות שאנחנו לא יודעים לחיות אתה.
משה גפני: התפקיד שלנו, של חברי הכנסת, הוא לטפל בחוקים.
משה גפני: לכן אנחנו לא מצהירים אמונים למדינת ישראל ולחוקיה אלא רק למדינת ישראל.
משה גפני: את החוקים אנחנו משנים.
משה גפני: זאת ועדה.
משה גפני: הוא העלה נושא.
משה גפני: אני מאוד שמח על כך שהגעתם להסכמה אבל בוא ננסה למצוא פתרון לעניין הזה.
ערן יעקב: הגענו להסכמה.
שגית אפיק: הוא אומר שההסכמה הזאת תחול גם ביחס לחודשיים שהצווים כבר היו בתוקף.
דן פרידמן: לא, סליחה.
דן פרידמן: אלה שני דברים שונים.
דן פרידמן: נושא הסיגרלות הטריד אותנו ובעניין הזה הגענו להסכמה חלקית.
דן פרידמן: אנחנו לא מרוצים לגמרי אבל מהסיבות והטעמים שאמרתי, אנחנו לא נתעקש על זה ולא נטריד את הוועדה יותר בנושא הזה.
דן פרידמן: ספגנו מה שספגנו מתוך ראייה עתידית.
דן פרידמן: זה נושא אחר.
דן פרידמן: הנושא עליו אני מדבר כרגע הוא נושא של טבק למקטרת.
דן פרידמן: נושא הטבק למקטרת, דובק לא העירה עליו אלא אחרים העירו עליו.
דן פרידמן: בעקבות זאת שונה המס.
דן פרידמן: תכף תתבקשו לאשר את המס המופחת, או על כל פנים פריסה מסוימת.
שגית אפיק: יש הדרגתיות.
דן פרידמן: הדרגתיות, לא משנה, אבל עדיין משנים.
דן פרידמן: יוצא שנכון להיום המס הופחת לעת הזאת.
דן פרידמן: לכן אין הגיון שדובק תספוג מאות אלפי שקלים רק בגלל שהיא כיבדה את הצו כפי שהוא.
דן פרידמן: אין בזה הגיון וגם משפטית זה לא נכון.
משה גפני: לגבי הפריסה.
משה גפני: מי העלה את זה בישיבה הקודמת?
גדי לוי: אנחנו העלינו את הנושא של הטבק למקטרת.
גדי לוי: אנחנו לא יודעים על איזו פריסה מדובר.
ערן יעקב: יש את הצווים החדשים.
ערן יעקב: אתה יכול להסתכל.
משה גפני: לא, הוא לא יכול להסתכל.
דן פרידמן: אולי אני אגדיר בשתי מלים ברשות היושב ראש.
דן פרידמן: בקשתי היא שהאישור לנוסח הצווים דהיום יינתן, או לפחות יובהר – להערכתי משפטית זה המצב בכל מקרה – שהוא תקף רטרואקטיבית מה-13 בדצמבר.
דן פרידמן: לכן כספים שנגבו ולא היו צריכים להיגבות מכיוון שהצו שלפיו גבו אותם מעולם לא אושר על ידי הוועדה, יוחזרו.
דן פרידמן: מדובר במאות אלפי שקלים לדובק.
ערן יעקב: הם נגבו והם נגבו בחוק.
ערן יעקב: הצו הספציפי לא צריך אישור ועדה.
ערן יעקב: זה מצב חוקי שאנחנו עובדים לפיו גם ברמה המשפטית, גם ברמה המהותית וגם ברמת השלכות הרוחב.
דן פרידמן: לפי זה אפשר לגבות מאה אחוזים במשך חודשיים, להגיע לוועדה ולהפחית לעשרה אחוזים כך שאת התשעים אחוזים לקחתם ואין מה לעשות.
ערן יעקב: מכאן ואילך, אכן אתה צודק.
משה גפני: התשובה היא שזה החוק.
משה גפני: אנחנו הגשנו הצעת חוק לתקן את הדבר הזה.
משה גפני: כרגע המצב החוקי לפי דעתי מעוות.
משה גפני: לרשות המסים יש סיבה להתנגדותה להצעת החוק הזאת.
משה גפני: אני לא נכנס לדיון הזה אבל לצערי הרב זה המצב החוקי היום ואני מסכים אתך בחלק הזה שבו את החוק צריך לשנות.
משה גפני: זה באמת מצב שהוא קצת בעייתי.
משה גפני: יש מקרים בהם צריך לאפשר לשר האוצר להוציא צו בגלל בעיות שגם אתה מכיר אותן, אבל ההחלטה הגורפת הזאת היא לא נכונה.
משה גפני: אני מסכים לכך אבל זה המצב.
משה גפני: לגבי הנושא של הטומבק.
דוד בועז: אפשר להגיד משהו על הצו עצמו?
אברהם בן חור: אנחנו לא יודעים על שום דבר חדש.
משה גפני: רשות המסים, תציגו את הצו החדש.
אברהם בן חור: אם אפשר גם לראות אותו בעיניים.
ערן יעקב: בעקבות הטיעונים שהועלו בישיבת הוועדה הקודמת לעניין הסיגרלות, הטומבק, והועלו גם טענות לעניין היבוא של סיגריות משתיים לאחד, אנחנו התייחסנו כמובן ברצינות וישבנו עם כל הגופים.
משה גפני: הגיע שר החינוך לדיון ואנחנו נעשה הפסקה בדיון על הצווים.
משה גפני: מי מייצג את הדיוטי פרי?
משה גפני: לפני כן משרד התחבורה, רשות שדות התעופה.
משה גפני: בישיבה הקודמת אמרת שהמשרד לא נערך לעניין הזה.
משה גפני: הייתה לכם תקלה וקיבלתם את ההזמנה מאוחר.
משה גפני: עכשיו אתם כאן ואני רוצה לדעת מה עמדת משרד התחבורה.
הרצל בן יהושע: אני רוצה קודם כל ליושב ראש הוועדה על הזמן שהוא נתן לנו כדי לשבת ולבדוק את הנושא הזה בצורה מעמיקה.
הרצל בן יהושע: אנחנו קיימנו דיון מעמיק עם המכס, עם אגף התקציבים ועם רשות שדות התעופה ובדקנו את הנושא הזה.
הרצל בן יהושע: בעיקרון אנחנו לא מתנגדים לרפורמה שמוצעת על ידי המכס אבל אנחנו מבקשים שוועדת הכספים תמליץ על קיום משא ומתן בין המכס לבין רשות שדות התעופה כדי לבדוק את האפשרויות לפצות אותם בגין ההפסדים הצפויים להם בכל דרך שהיא דרך סבירה, על ידי הקטנת התגמולים שמעבירה הרשות לממשלה או בכל דרך סבירה אחרת.
רוברט אילטוב: לא הבנתי מה אתם רוצים.
שי חרמש: אתה מוריד במכס, תעלה במקום אחר.
רוברט אילטוב: יש כאן יושב ראש שייתן לך את רשות הדיבור.
רוברט אילטוב: אני שאלתי שאלת הבהרה.
משה גפני: מה שאומר נציג משרד התחבורה זה שהם לא מתנגדים לרפורמה הזאת אבל רשות שדות התעופה תיפגע תקציבית כתוצאה מהעניין הזה.
ערן יעקב: היה ותיפגע תקציבית.
שי חרמש: מה זה היה?
ערן יעקב: אני לא בטוח.
רוברט אילטוב: כל אחד מדבר כאן בלי רשות.
רוברט אילטוב: בישראל ביתנו זה לא היה קורה.
משה גפני: עוד מילה אחת, אני מביא לכאן את ליברמן.
רוברט אילטוב: לא, אני מספיק.
משה גפני: אומר נציג משרד התחבורה שמכיוון שהם ייפגעו בעניין הזה, היות וזה יפגע בהכנסות שלהם, הוא מבקש שאני אמליץ בפני רשות המסים ואגף התקציבים שישפו אותם בגין החלק הזה.
רוברט אילטוב: כלומר, כמו האוצר הוא אומר שתאמר לו מהיכן לקחת את הכסף.
משה גפני: רשות שדות התעופה.
יורם שפירא: חברי הוועדה הפעילו שיקול דעת בהפעלת התקנות החדשות או ביטול החוק בנושא האלכוהול מהסיבות שתכף אומר אותן והחליטו שהנושא יחול על הדיוטי פרי, כלומר, על המתקנים שרשות שדות התעופה אחראית עליהם והדיוטי פרי, ב-2014.
יורם שפירא: אני אומר מה היו הנימוקים שעמדו בהחלטה הזאת.
יורם שפירא: החוזה שלנו עם ריצ'רדסון בנושא של הדיוטי פרי מסתיים באוקטובר 2014.
יורם שפירא: אין ספק שתהיה השפעה שלילית.
יורם שפירא: אם לא תהיה השפעה שלילית, ברור שכל הרעיון של השינוי המוצע הוא לא רלוונטי.
יורם שפירא: זה שתהיה השפעה שלילית, יש היצע, ביקוש, מחיר, כולנו יודעים את ההשפעה.
יורם שפירא: לכן הבקשה שלנו היא להפעיל את אותו שיקול הדעת שהופעל לגבי האלכוהול כדי שאנחנו נסיים את החוזה עם ריצ'רדסון.
משה גפני: מה זה לגבי האלכוהול?
יורם שפירא: לגבי האלכוהול החלטתם שזה יחול על הדיוטי פרי ב-2014.
יורם שפירא: זאת הייתה ההחלטה שלכם.
יצחק וקנין: נכון,.
יצחק וקנין: מדורג.
ערן יעקב: מודרג.
ערן יעקב: זה כבר החל אבל הוא צודק שסוף התהליך הוא ב-2014.
ערן יעקב: זה מדורג והתהליך התחיל.
ערן יעקב: הרפורמה החלה אבל הוא צודק שבשנת 2014 היא תסתיים והכל עובר לקצוב.
ערן יעקב: יש תהליך מדורג.
משה גפני: אתה רוצה שזה יהיה כמו באלכוהול.
יצחק וקנין: אני חושב שאתם צריכים לקבל את ההחלטה.
יורם שפירא: אנחנו מתכננים לצאת למכרז ב-2013, במהלך 2013, כדי שהשירות של מי שיזכה במכרז – היות ומדובר כאן בהתארגנות מאוד מאוד מסיבית – יוכל ב-1 באוקטובר 2014 להתחיל לפעול.
יורם שפירא: אני לא רוצה במהלך התקופה הזאת שהזעזועים בניהול החוזה הזה שמהווה נתח של כמעט 25 אחוזים מהכנסות רשות שדות התעופה ישפיעו על רשות שדות התעופה וכל מה שנגזר מזה, ישפיעו על תוצאות המכרז העתידי כי אי הוודאות תהיה לגבי מה שקר בתקופה הזאת.
יורם שפירא: כשאנחנו יוצאים למכרז, אנחנו ניתן ביאור מלא לגבי הרפורמה באלכוהול, אנחנו ניתן ביאור מלא על השינוי בתקנות בנושא של הפטור בטבק ובצורה הזאת נצא למכרז.
יורם שפירא: לפחות נגשר על הפער שיש בינינו לבין חברת ריצ'רדסון על הסיכונים שיחולו על רשות שדות התעופה.
יורם שפירא: אנחנו לא מדברים כאן על החלת הרפורמה או על אי החלת הרפורמה אלא על מועד החלת הרפורמה על הדיוטי פרי.
יורם שפירא: לכן הבקשה שלי בנקודת הזמן הזאת היא להחיל את זה ב-2014 בדיוק כמו שעשיתם לגבי האלכוהול.
עמוס האוזר: יושב ראש המועצה למניעת עישון.
עמוס האוזר: בפעם הזאת אני חשוב שנשמע גם את קול הבריאות עולה מהמוצר שהורג אחד מכל שניים מהמשתמשים בו.
משה גפני: אחד מכל שניים?
עמוס האוזר: אחד מכל שניים.
עמוס האוזר: לחלק יש אדוני מזל כי הם מתים ממחלה כמו סרטן שהורגת מהר.
עמוס האוזר: יש להם מזל גדול והם גם לא נטל גדול על מערכת הבריאות כי הם מתים מהר ולכן מערכת הבריאות לא הספיקה להוציא עליהם את כל הכסף.
עמוס האוזר: חלק גוררים מחלות לכל החיים.
עמוס האוזר: אחרי ששמענו את הבשורות הטובות, נעבור לבשורות הרעות.
עמוס האוזר: אדוני, אני רוצה לברך את משרד האוצר על כך שהוא מביא הצעה להעלות את המס על מוצרים נלווים כמו טומבק, טבק למקטרות וכולי.
עמוס האוזר: אני לא רוצה לברך את משרד האוצר על כך שהוא מביא הצעה להעלאת המס כאשר הוא טרם ביצע את החלטת הממשלה מחודש מאי 2011 לתת תקציב למניעת עישון.
עמוס האוזר: כאשר באים ומבקשים מהוועדה הזאת העלאת מס, צריך לבצע גם את התוכנית הלאומית למניעת עישון.
משה גפני: אתה אומר שכאשר משרד האוצר מביא הצעה והוא אומר כותרת, הוא לא מתכוון לכותרת אלא הוא מתכוון לכסף.
משה גפני: הראיה שבשעה שהוא צריך לתת כסף לאותה כותרת, הוא לא נותן.
עמוס האוזר: אדוני הבין את הנקודה.
ערן יעקב: זה מה שאתה אומר.
משה גפני: לא, זה מה שהוא אמר.
עמוס האוזר: הוועדה שהמליצה על התוכנית הלאומית למניעת עישון ישבה על הנושא.
משה גפני: למה באמת לא מיישמים את זה?
משה גפני: זה לא בתחום שלך.
משה גפני: זה לא בתחום שלו.
עמוס האוזר: לא בתחום שלו אבל זה כן בתחום של אדוני יושב ראש הוועדה.
עמוס האוזר: הוועדה הציבורית ישבה על הנושא הזה משנת 1999 ובפברואר 2011 הגישה את ההמלצות.
עמוס האוזר: במאי ישבה על כך הממשלה וקיימה דיון מאוד מאוד ארוך.
עמוס האוזר: האוצר היה אמור לתת את תשובתו בתוך שישה חודשים אבל ששת החודשים האלה נגמרו בנובמבר והאוצר לא נתן לא את הכסף ולא את התשובה.
עמוס האוזר: הגיע הזמן שהוועדה הזאת תעיר על הנושא הזה.
עמוס האוזר: תודה.
עמוס האוזר: לגופו של העניין.
עמוס האוזר: אני רוצה לדבר על הנושא הזה של הפטור בדיוטי פרי.
עמוס האוזר: מדינת ישראל חתומה על אמנה בין לאומית והאמנה הבין לאומית היא אמנה בין לאומית לפיקוח על מוצרי טבק.
עמוס האוזר: האמנה הזאת בסעיף 6 שלה קוראת לביטול הפטור הזה בדיוטי פרי.
עמוס האוזר: כשאני קראתי את הצו הזה, אני הבנתי את זה כך שזה שלב הביניים.
עמוס האוזר: זאת אומרת, כאשר אנחנו מגבילים את היבוא לחפיסה אחת, לקרטון אחד לבן אדם, השלב הזה יהיה ציות מוחלט שלנו לאמנה הבין לאומית.
עמוס האוזר: אומרים לנו כאן שיש לנו כאן מכרזים ושאנחנו צריכים לדאוג לגופים אחרים, אבל עם כל הכבוד שידאגו לא במוצר שהורג אחד מכל שני משתמשים ולא במצב שיש לנו חנות שלידה מטוסים עולים, מטוסים יורדים וזה הדבר היחיד מצדיק פטור מן המס.
עמוס האוזר: בסופו של דבר אדוני היושב ראש, אם בן אדם נוסע מכאן לניו יורק והוא ירצה לקנות מרלבורו, בניו יורק הוא ישלם 12 דולר לחפיסה.
עמוס האוזר: זאת אומרת, בן אדם בא לדיוטי פרי לא כדי לעשן בדרך אלא כדי להצטייד בסיגריות ואת הסיגריות האלה בהן הוא מצטייד הוא לוקח אתו או שמשאיר אותן כאן, אבל בכל מקרה יעשן אותן בישראל ולא בחוץ לארץ.
עמוס האוזר: זה לא לצריכה בדרך אלא זה לצורך איזושהי השקעה.
עמוס האוזר: אחר כך הוא יחלק את זה כמתנות או ימכור את הסיגריות האלה.
יצחק וקנין: אני לחלוטין מסכים אתך בעניין המניעה.
יצחק וקנין: אני חושב שגם אם יעלו, זה לא יעזור.
יצחק וקנין: מי שמעשן, יעשן.
יצחק וקנין: צריך יותר לטפל בסימפטום עצמו ולא במה שקורה מסביב.
יצחק וקנין: אנחנו מעלים ומעלים, אבל מי שמעשן, יעשן.
יצחק וקנין: הבעיה היא לא המחיר.
עמוס האוזר: זאת הערה חשובה ואני רוצה להתייחס אליה.
עמוס האוזר: חברות הסיגריות חויבו בצו שעל פי חוק אושר בכנסת לדווח כמה הן משקיעות בפרסומת כל שנה.
עמוס האוזר: חברות הסיגריות משקיעות כל שנה בסביבות ארבעים עד חמישים מיליון שקלים רק בעידוד העישון סיגריות בישראל.
עמוס האוזר: מה זה אומר?
עמוס האוזר: זה אומר שמנגד משרד האוצר לא נותן תקציב בכלל כדי להתחרות בעניין הזה.
עמוס האוזר: כל הגופים הוולנטריים שעושים את העבודה הזאת, עושים אותה מתקציב אפס.
עמוס האוזר: מדינת ישראל לא נותנת את התקציב.
עמוס האוזר: זאת הייתה החלטת ממשלה ואת זה צריך לבצע.
משה גפני: אגב, ההערה שלו לגבי העניין הזה שלא מיישמים את החלטת הממשלה, אני מבקש שתיישמו אותה.
משה גפני: הוא צודק במאה אחוזים.
משה גפני: הדבר הזה לא בסדר.
שי חרמש: אנחנו חוזרים לדיון ולאותם טיעונים שהועלו בישיבה הקודמת.
שי חרמש: אני אפתיע אותך ואומר שאני הולך לחזור על אותם טיעונים.
שי חרמש: בואו נדבר על כסף.
שי חרמש: אם תדברו היום על צמצום הפרסום בעישון, זה לא עוצר עישון.
שי חרמש: מחיר הסיגריות בדיוטי פרי לא עוצר עישון ומי שחושב להקטין את העישון, הוא לא יקטין אותו.
שי חרמש: אתם מדברים כרגע לא על 400 מיליון כמו בישיבה הקודמת אלא על 200-240 מיליון שקלים ובישיבה הבאה הסכום ירד למאה מיליון שקלים.
שי חרמש: בוא נדבר ברצינות.
שי חרמש: מול הנושא הזה של הקטנת הפטור ממס בסכום של מאתיים מיליון, עומדת הקטנת הרווחים של חנויות הדיוטי פרי ואני מניח שגם כאן מדובר בכמה מיליונים.
שי חרמש: הייתי אומר שהיושרה המקצועית צריכה לומר שבצד אחד אנחנו מגדילים את הכנסות המכס ובצד שני אנחנו מקטינים את ההכנסות כי זה הרי לא דבר תלוי באוויר.
שי חרמש: גפני, אני רוצה לשכנע אותך כי אני אצביע נגד.
שי חרמש: אני גם אסביר לך למה.
שי חרמש: אין הגיון להטיל גזרה שהציבור לא יעמוד בה.
שי חרמש: ההבדל היחיד יהיה הוא שיהיה שני פקטים.
שי חרמש: לא יהיה פקט אחד.
שי חרמש: פקט אחד יהיה בנתב"ג והשני יהיה במקום אחר.
שי חרמש: אנשים יחזרו הביתה עם שני פקטים.
שי חרמש: השאלה את מי אני מפרנס.
שי חרמש: זה כמו הדיונים שהיום קודם על טונה.
שי חרמש: אגב, חברות הטונה לא מעלות את המחירים.
שי חרמש: יש אפשרות לייצר פרנסה בארץ, יש אפשרות להתחלק אתה עם הגויים מעבר לים.
שי חרמש: ישנו את אותם עישונים ויקנו את אותן סיגריות.
ערן יעקב: אתה אומר להוריד את המכסים על טונה ונאפשר למעשנים לעשן ללא מס.
שי חרמש: ערן, אני אתך.
יצחק וקנין: זה שמשרד התחבורה מגמגם, וסליחה שאני אומר את זה, ולא אומר את הדברים במלוא החומרה, כי זה אתם ישבתם עליו.