GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה (מוץ) מטלון: ומצאנו את עצמנו בחוסר, ואז ומצאנו את עצמנו גם במצבים כמעט בלתי אפשריים של בצורת, של חוסר, ועליית מחירי המים, תעריפי המים.
משה (מוץ) מטלון: וציינתי כבר שאתה עסקת בעניין.
משה (מוץ) מטלון: בכלל, בלשון ההומור, אני יכול לומר לך שאין לי היום פה ניגוד עניינים.
משה (מוץ) מטלון: וכי למה?
משה (מוץ) מטלון: כי לא דנים בענייני נכים.
משה (מוץ) מטלון: כשדנים אצלך במוצ-רי חלב, זה קשור אלי, או במוצ-רי חשמל, כמו שהיה באלקטרוניקה בשבוע שעבר פה וזה לא קשור אלי.
משה (מוץ) מטלון: במים אין "מוץ", אז אין לי ניגוד עניינים.
אלכס ויז'ניצר: מוצ-רי מים.
משה (מוץ) מטלון: אין "מוץ", אז אין ניגוד עניינים.
משה (מוץ) מטלון: ואני גם הולך מפה לוועדת "מוץ וביטחון" לדון בעניין.
משה (מוץ) מטלון: אבל פה, בעניין הזה, אני רוצה לומר לך אדוני, ועכשיו ברצינות רבה – יש לנו חברה רצינית.
משה (מוץ) מטלון: אני - - -
משה גפני: אני, דרך אגב, חולק על העניין הזה של ניגוד העניינים בכלל.
משה גפני: אנשים נבחרים – אז מה - - -
משה (מוץ) מטלון: נכון, אני אומר – טופלים לנו.
משה (מוץ) מטלון: טופלים לנו .
משה (מוץ) מטלון: אני מתכוון טופלים לנו.
משה (מוץ) מטלון: אבל, אדוני, אני אומר משהו - - -
משה גפני: אני לא יכול לדון במחירי המים, מכיוון שאני גם משלם מים.
משה (מוץ) מטלון: נכון, אתה צודק, אבל אתה יודע שיש מי - - -
ציון פיניאן: גם בחשמל.
משה (מוץ) מטלון: אתה יודע שיש מי ש טופלים לנו.
משה גפני: אני לא יכול לדון במוצרי המזון, אני גם אוכל "קוטג'".
משה (מוץ) מטלון: ואני לא יכול לעסוק בענייני נכים, כי אני גם נכה, נכון?
משה (מוץ) מטלון: אוקיי.
משה (מוץ) מטלון: אבל טופלים לנו.
משה (מוץ) מטלון: אנחנו היום באים לדון לאו דווקא בתעריפי המים, אלא במשהו שהוא הגדול - - אני התעמקתי בו בשבוע האחרון, אני חייב לומר.
משה (מוץ) מטלון: במהלך כל סוף השבוע קראתי הרבה מאוד חומרים וסימנתי לי, של חברת "מקורות".
משה (מוץ) מטלון: אני רוצה לציין, למען הגילוי הנאות, אני מכיר את יושב-ראש החברה הזו גם מתפקידיו הקודמים.
משה (מוץ) מטלון: אני רוצה לומר שזו חברה שמובלת היום על-ידי כוח מניע, שה- - - שאנחנו מכירים עוד משתרכים אחריו.
משה (מוץ) מטלון: אני חושב שזה בדיוק הזמן וזו העת לתת לחברת "מקורות" את המקום הראוי לה כנכס לאומי של מדינת ישראל; ולמוביל אותה, את כל האפשרויות להוביל את משק המים לאן שהוא צריך להגיע, ולמקומו האמיתי, גם בישראל וגם באזור.
משה (מוץ) מטלון: יהיו פה דיונים במהלך היום גם על שינויים באזור וגם על המחויבויות שלנו בהסכמים עם ירדן, בהסכמים עם הפלסטינים, ובכלל עם מה שקורה באזור שלנו.
משה (מוץ) מטלון: נושא הדיון שלנו היום – אם אני הבנתי נכון, ברשותך – הוא העברת נכסי חברת המפא"ר לחכירה ארוכת טווח על-ידי חברת "מקורות", שתסייע במימון ההשקעות הנדרשות במשק המים.
משה (מוץ) מטלון: מיד אנחנו נעביר את רשות הדיבור לאנשי התכנון, אבל מדובר בהשקעות של סדר גודל של שישה מיליארד שקל בשנים הקרובות.
משה (מוץ) מטלון: מה שאנחנו כן רואים פה – ואנחנו לא רואים הרבה בישיבות בכנסת – אנחנו רואים פה תכנון לטווח ארוך עם ראייה לטווח ארוך.
משה (מוץ) מטלון: וזה דבר שאנחנו חייבים לעודד, לתת את הכלים הראויים.
משה (מוץ) מטלון: יש פה פרויקטים, שאני לא אציג אותם, אבל אני בהחלט בא לגבות את האנשים האלה, את העושים בעשייה הזו, להציל את משק המים בישראל, ואולי להוביל אותו – בהמשך היום נראה – למדינות באזור, לאור השינויים שמתרחשים כאן.
משה (מוץ) מטלון: אני מודה לך על הזכות לרשות הדיבור.
ציון פיניאן: כשמדברים על "מקורות", מדברים על גאווה לאומית.
ציון פיניאן: אני זוכר את סרטי "גבע" – בזמנו איך היו מקרינים לנו את סרטי "גבע" על קירות של בתים, והיינו רואים את המפעל הציוני שנקרא "מקורות".
ציון פיניאן: זה פשוט הפך מודל לחיקוי, כי אני יודע ש"מקורות" גם פועלים מחוץ למדינת ישראל, וכל מה שהם עושים שם זה גאווה.
ציון פיניאן: שנית, אני קרוב קצת ל- - - שם שנקרא "אתר ספיר".
ציון פיניאן: ביקרתי שם כמה פעמים, ואתה רואה את הגאווה שם.
ציון פיניאן: ובכל אשר תלך, זה נושא מאוד חשוב.
ציון פיניאן: לי חשוב – דווקא ביום בחירות של מרצ – אני רוצה לדעת איך פועלת "מקורות" אצל הפלסטינים, מה היא עושה שם.
ציון פיניאן: כדי שגם ידעו - - פעם היה לנו ויכוח, אני חושב בוועדת הפנים, על נושא אספקת המים ליישובים הערביים ובשטח הפלסטיני, ושם, אם אינני טועה - - -
משה (מוץ) מטלון: אין שטח פלסטיני.
משה (מוץ) מטלון: אתה מדבר - - ליישובים הערביים.
משה (מוץ) מטלון: אין שטח פלסטיני בתפיסת עולמנו.
ציון פיניאן: אני ואתה באותו ראש במחשבה, זה בסדר.
משה (מוץ) מטלון: לא, רק תיקנתי אותך.
ציון פיניאן: אבל שם הם סיפקו מים, וסיפקנו מים – אני חושב, מתוך 700 ישובים – ל-500 ומשהו ישובים בשטח הזה, שאתה אומר, השטח שבו הפלסטינים גרים, של עם ישראל.
ציון פיניאן: וזה טוב שתגיד את זה דווקא ביום בחירות של מרצ.
משה גפני: סמנכ"ל, בבקשה.
אלכס ויז'ניצר: זה עובד או לא עובד?
משה גפני: למה אתם מתאמצים כל-כך?
משה גפני: אני לא מבין בשקפים, אני לא מבין כלום.
משה גפני: כשמסבירים לי כמו בן אדם, אני מבין.
משה גפני: זאת אומרת, משתדל להבין.
ציון פיניאן: בוועדת הכספים מבינים בלי שקפים.
משה גפני: בלי שקפים.
משה גפני: אנחנו מקבלים שקפים, אז כל פעם מישהו אחר מביא הפוך, אז אנחנו - - -
ציון פיניאן: לא, גם צריך להחליף משקפים.
אלכס ויז'ניצר: אדוני היושב-ראש, אנחנו נציג לך את הנושא בשני טקטים.
אלכס ויז'ניצר: טקט אחד – מוטי שירי ייתן סקירה ממש מהירה, ממוקדת, בנושא של תוכנית הפיתוח.
אלכס ויז'ניצר: אחר-כך ממלא מקום סמנכ"ל כספים, גלעד ריקלין– שאתה בטח מכיר אותו מתפקידים קודמים – הוא יציג את הנקודה של מפא"ר.
אלכס ויז'ניצר: מפא"ר זה "המוביל הארצי".
אלכס ויז'ניצר: כמו שאמרתי לך גם קודם, אנחנו צריכים קצת עזרה מאוד אובייקטיבית - - -
משה גפני: בוא נשמע ונתקדם.
משה גפני: אנחנו ועדה מאוד תכליתית, אז לא צריך להסביר באריכות.
מוטי שירי: כמה מילים מה חברת "מקורות" עשתה - - -
משה גפני: אתה צריך להציג את עצמך לפרוטוקול, שנדע בהיסטוריה מי הציג את זה.
מוטי שירי: שמי מוטי שירי, סמנכ"ל לפיתוח בחברת "מקורות".
מוטי שירי: מה "מקורות" עשתה בשנים האחרונות בנושא היקפי הפיתוח.
מוטי שירי: חברת "מקורות" התחילה בשנת 2003, בערך ב-500 מיליון שקל, תוכנית פיתוח.
מוטי שירי: כמו שרואים פה בגרף, בשנה האחרונה היא ביצעה מעל מיליארד שקל - - - כל הפרויקטים הגדולים, שנראה אותם פה בהמשך, פרויקטים של חיבור מתקני ההתפלה.
מוטי שירי: החברה היא הזרוע הביצועית העיקרית של משק המים בישראל.
מוטי שירי: היא מבצעת פרויקטים אסטרטגיים מורכבים ועתירי ממון להגדלת היצע ואמינות אספקת המים.
מוטי שירי: תוכנית הפיתוח של חברת "מקורות" נגזרת מהערכות השקעות המינימאליות - - - תוך שמירה על האיתנות הפיננסית של החברה והיכולת לגיוס הון.
מוטי שירי: היקף הפיתוח בתוכנית החומש הוא מעל שישה מיליארד שקל.
מוטי שירי: אנחנו מתכננים 1.2 מיליארד בשנה, וכמו שניתן לראות בתוכנית החומש, 50% מתוכנית החומש מתוכנן לחיבור מתקני התפלה.
מוטי שירי: והשאר, מדובר על מענה לצורך אמיתי בחוסר אספקת המים, תוספת מים שפירים, תגבור אספקת המים לחקלאות, איכות מים, מיגון, אמינות, וחידושים ושיפורים.
משה (מוץ) מטלון: מקורות המימון?
מוטי שירי: מקורות המימון – אני מציע שאחרי מה שאני אציג, יציג את זה סמנכ"ל כספים, שהוא יציג את כל נושא מקורות המימון ודרך המימון.
מוטי שירי: קצת על חיבורי המערכת הארצית.
מוטי שירי: החברה עד היום, לפני שמונה שנים סיפקה את רוב המים מהכנרת ומהאקוויפרים.
מוטי שירי: בשנים האחרונות, לאור שהכנרת הצטמצמה בצורה משמעותית בכמות המים, התחלנו לבצע מתקני התפלה, לחבר אותם.
מוטי שירי: חיבור מתקן ההתפלה הראשון שהיה, הוא חיבור מתקן ההתפלה באשקלון, בשנת 2005.
מוטי שירי: לאחר מכן, חיברנו את מתקן ההתפלה "פלמחים", בשנת 2007.
מוטי שירי: וגם חיברנו את חדרה בשנת 2009.
מוטי שירי: בשנים הקרובות אנחנו הולכים לחבר עוד שלושה מתקני התפלה גדולים: מתקן התפלה "שורק", מתקן התפלה אשדוד, והכפלה של מתקן התפלה "פלמחים" לתוך המערכת הארצית.
מוטי שירי: מה שקרה כאן, שהבאנו את הכנרת למרכז הארץ.
מוטי שירי: כתוצאה מכך, אנחנו צריכים לעשות פה מובל ארצי חדש לחלוטין.
מוטי שירי: צנרת חדשה, צנרת שהולכת במרכז הארץ, בקוטר גדול מאוד.
מוטי שירי: אפשר לראות את זה פה, מהשרטוט הזה.
מוטי שירי: אני אראה לכם מספר פרויקטים – קצת להתרשם מהתמונות – ופרויקטים גדולים שאנחנו מבצעים כרגע באתרים.
מוטי שירי: אחד זה חיבור מתקן התפלה אשדוד – חיבור למתקן התפלה של "מקורות", "חברת הייזום", הולכת לבצע אותו.
מוטי שירי: מתקן התפלה של 100 מיליון קוב יפעל ב-2013, נמצא באזור הצפוני של אשדוד, באזור התעשייה.
מוטי שירי: עלות החיבור – קרוב ל-265 מיליון שקל.
מוטי שירי: מתוכנן ביולי 2013 להסתיים.
מוטי שירי: יש פה כמה תמונות, רק להתרשם מהגודל.
מוטי שירי: אני אעבור עליהן די ברפרוף.
מוטי שירי: רואים פה את בתי המשאבות.
מוטי שירי: רואים פה את הגודל, רואים פה את הצנרת יחסית לגודל האדם, פחות או יותר.
מוטי שירי: מתקן התפלה "שורק" – מתקן התפלה ל-150 מיליון קוב.
מוטי שירי: הוא נמצא סמוך לכביש 4311, דרומית למתקן השפד"ן, מי שמכיר.
מוטי שירי: מתקן גדול מאוד, שמראש מתוכנן להכיל גם 300 מיליון, במידה ויוגדל שם מתקן ההתפלה.
מוטי שירי: המתקן, כמו שאתם רואים פה, הוא מתקן ייחודי, עם שתי בריכות הכי גדולות בארץ – 75,000 קוב כל אחת.
מוטי שירי: כל בריכה בקוטר 102 מטר.
מוטי שירי: מאוד מאוד מאסיבי.
מוטי שירי: אפשר לראות לכיוון הים את מתקן ההתפלה שנבנה בסמוך אליו.
מוטי שירי: קצת תמונות לראות את הגודל, את המסה, איך זה נראה מלמעלה.
מוטי שירי: המתקן במצב בנייה די מתקדם.
מוטי שירי: הוא אמור להסתיים באפריל 2013.
מוטי שירי: עלות הפרויקט – קרוב ל-560 מיליון שקל.
מוטי שירי: חיבור מתקן התפלה ב"חפץ חיים" – זה בעצם חיבור של המערכת מהזרוע המערבית שלנו לזרוע המזרחית.
מוטי שירי: הובלת מים מהקטע המערבי – ששם מתפילים את המים לאזור המזרחי, ולאחר מכן, המערכת החמישית לירושלים, כולל חיבור של קו ארוך בקוטר 100 צול, מאגר.
מוטי שירי: ניתן לראות פה איך זה היה לפני, ואנחנו רואים פה את כל העבודות שבוצעו, והיום מבוצעות בשטח באתר.
מוטי שירי: היקף הפרויקט הוא קרוב ל-570 מיליון שקל, וגם הוא אמור להסתיים באפריל 2013.
מוטי שירי: המערכת החמישית לירושלים – אספקת מים לעיר ירושלים, תקבל את המים ממתקני ההתפלה.
מוטי שירי: הקטע המערבי שאנחנו רואים כעת הוא מאזור חולדה ומתחבר למערכת הרביעית שלנו.
מוטי שירי: רוב הפרויקט בשלבי סיום.
מוטי שירי: נראה פה תמונות שמראות את היקף הפרויקט.
מוטי שירי: הפרויקט בשלבי גמר, תחנה אחת אפילו גמורה, והקווים גמורים כמעט.
מוטי שירי: זה אמור להסתיים באפריל 2013.
מוטי שירי: גם זה פרויקט גדול מאוד.
מוטי שירי: לפרויקט הזה יהיה פרויקט המשך לכיוון ירושלים.
מוטי שירי: תבוצע פה מנהרה באורך 13.5 קילומטר, על-ידי מכונת TBM.
מוטי שירי: המנהרה תתחיל להתבצע החל משנת 2014, ותסתיים ב-2018.
מוטי שירי: היקף המנהור, יחד עם התחנות שלידו, בערך כמיליארד שקל.
מוטי שירי: זאת המנהרה הכי ארוכה בארץ להובלת מים.
מוטי שירי: לא ביצעו מעולם מנהרה כזאת בארץ, ובטח לא עם לא עם TBM.
מוטי שירי: פרויקט המרכז המזרחי להצלת אקוויפר החוף הדרומי.
מוטי שירי: מה שקרה לנו באקוויפר החוף – במשך השנים, האקוויפר המליח.
מוטי שירי: יש פה מקומות מליחים באזור המזרחי של האקוויפר.
מוטי שירי: על מנת למנוע את כניסת המלח הזה לתוך הקטע המערבי של האקוויפר – אנחנו רוצים להציל את האקוויפר – ביצענו פה, ואנחנו מבצעים גם היום, 40 קידוחים לאורך האקוויפר.
מוטי שירי: מוציאים את המים המליחים האלה, ומתפילים אותם.
מוטי שירי: אנחנו עושים פה שני דברים בבת אחת – גם מוציאים את המלחים מהאקוויפר, וגם מונעים את הזרימה של המליחות לתוך האקוויפר המערבי, ומצד שני, מתפילים אותם, ומספקים את המים לשתייה.
משה (מוץ) מטלון: אתם עושים את זה בכל האקוויפרים?
מוטי שירי: לא.
מוטי שירי: אנחנו עושים את זה רק במקומות מסוימים שבהם יש כתם גדול מאוד של מליחות.
מוטי שירי: ובמקרה הזה, זה בדיוק המקום הקלאסי לעשות את זה.
מוטי שירי: הפרויקט הוא קרוב ל-300 מיליון שקל.
מוטי שירי: אנחנו כבר עשינו חלק אחד של הפרויקט.
מוטי שירי: שני מתקני התפלה עובדים, גם ב"להט" וגם ב"גרנות".
מוטי שירי: אנחנו הולכים להכפיל אותם בשנים הקרובות.
מוטי שירי: זה פרויקט מאוד מעניין, גם אידיאולוגי וגם טכני.
מוטי שירי: פרויקט נוסף הוא פרויקט "אשכול סומך" – חיבור לעיר חיפה.
מוטי שירי: העיר חיפה מוזנת היום מקו מאוד ישן שהוקם בשנות ה-60.
מוטי שירי: אנחנו הולכים להקים פה קו חדש, תוספת בקוטר 60 צול לאורך 14 קילומטר מהמוביל הארצי, שיחבר את העיר חיפה לבריכות שפרעם, כולל מאגר.
מוטי שירי: הפרויקט הזה הוא 200 מיליון שקל.
מוטי שירי: הוא מתוכנן להסתיים ב-2014.
מוטי שירי: הוא בעיצומו, ודי מתקדם בביצוע.
מוטי שירי: פרויקטים נוספים שעשינו בשנים האחרונות הם פרויקטים להוספת מים, זה הוספת קידוחי בצורת.
מוטי שירי: בשנים האחרונות – לאור זאת שהיה חוסר אספקת מים, בגלל שמתקני ההתפלה עדיין לא פעלו – ביצענו מספר די גדול של קידוחים לספק מים באזור הגליל.
מוטי שירי: ביצענו 21 קידוחים בין 2009 ל-2011, שסיפקו מיידית 41 מלמ"ק בשנה.
מוטי שירי: אנחנו מבצעים גם השנה – וגם בשנה שעברה ביצענו – עוד שמונה קידוחים, ב-2012, שהולכים להוסיף עוד 14.7 מלמ"ק.
מוטי שירי: עד שמתקני ההתפלה – גם בשורק וגם באשדוד – יתחילו לפעול.
מוטי שירי: פרויקט גדול מאוד שאנחנו מתכננים בתוכנית החומש, הוא "המובל המערבי".
מוטי שירי: "המובל המערבי" הוא קו מים מותפלים שילך מחדרה עד הרצליה.
מוטי שירי: הוא יספק מים מותפלים, דלי מלחים, לערי החוף, ובצורה כזאת נוכל לקבל קולחים דלי מלחים.
מוטי שירי: מה שקורה היום עם המים המותפלים, בעצם, לא כולם הולכים לערי החוף או לערים, חלקם הולכים לחקלאות.
מוטי שירי: על מנת שרק המים המותפלים ילכו לערים, ונקבל מים דלי מלחים, אנחנו רוצים לבצע את הקו הזה.
מוטי שירי: זה קו ארוך מאוד, עם הרבה בעיות סטאטוטוריות.
מוטי שירי: קו לאורך 30 קילומטר.
מוטי שירי: ואנחנו מתכננים אותו, כרגע בשלב תכנון מפורט.
מוטי שירי: תוכנית האב לערבה הדרומית היא תוכנית לאספקת מים שפירים לערבה.
מוטי שירי: הערבה הוא אזור סגור שמקבל מים רק מקידוחים מליחים באזור הערבה.
מוטי שירי: בשנים האחרונות יש מיעוט, גם הקידוחים המליחו, וגם יש כמות קטנה יותר של קידוחים, ולכן צריך לתת להם פתרון.
מוטי שירי: הפתרון הוא אספקת מים שפירים לערבה, ולמהול אותם עם המים המליחים שקיימים.
מוטי שירי: זה פרויקט גדול מאוד, הוא כולל הגדלת מתקן התפלה באילת, בסבחה, וביצוע קו לאורך כל הערבה – מהדרום, כולל חיבור לערבה התיכונה.
משה (מוץ) מטלון: זה יגדיל את ההתיישבות גם.
מוטי שירי: זה יגדיל את ההתיישבות.
מוטי שירי: היום אנחנו עוצרים את ההתיישבות.
מוטי שירי: יש היום הרבה בנים שרוצים לחזור ולא יכולים לחזור בגלל שאין להם מים לשטחים.
מוטי שירי: הקו הזה, לדעתי, יעשה פריצה בערבה, ויפרוץ בצורה חד משמעית את הבריחה.
מוטי שירי: העלות של הקו הזה היא מעל מיליארד שקל – 1.2 מיליארד שקל, ואנחנו כרגע בתכנון מפורט.
מוטי שירי: אנחנו מקווים מאוד שניכנס איתו לתוכנית החומש, ונתחיל לבצע אותו.
מוטי שירי: זה פרויקט גדול מאוד - - -
משה גפני: אפשר לעשות את זה יחד עם מסילת הרכבת.
מוטי שירי: איחוד תשתיות.
מוטי שירי: הפרויקט הזה כולל מאגרים, תחנות, והוא פרויקט מאוד מעניין.
מוטי שירי: אני סיימתי פה עד עכשיו, אם יש שאלות - - -
עמיר פרץ: יש לי שאלה, אדוני היושב-ראש.
עמיר פרץ: קודם כל, אני מברך את "מקורות".
עמיר פרץ: אני תמיד הייתי משתמש בדוגמא כשהיו מדברים חברי חסידי ההפרטות, הייתי אומר שאם היו נותנים לחברה פרטית להקים את המוביל הארצי, להערכתי, עד היום לא היה לנו מים בנגב.
עמיר פרץ: ולכן לא צריך להשמיץ את כל מה שהמדינה עשתה במו ידיה.
עמיר פרץ: צריך להעריך את הביצוע.
עמיר פרץ: יש לי שתי שאלות.
עמיר פרץ: האחת, אני מבין שאתם צרכני החשמל אולי הגדולים ביותר במשק, נכון?
אלכס ויז'ניצר: נכון.
מוטי שירי: שישה אחוזים.
עמיר פרץ: אתם לא מתכוונים להקים תחנות כוח מקומיות שלכם?
עמיר פרץ: הרי כל מפעל הכי פשוט היום מקים תחנת כוח - - היום הרי יש צורך כזה.
עמיר פרץ: חברת החשמל לא תעמוד - -
עמיר פרץ: - - באספקת החשמל הכוללת.
עמיר פרץ: שאלה שנייה, יש לכם מתקני התפלה, ורמת הרדיואקטיביות שם היא מאוד גבוהה, והופכת את המים למה שנקרא בלתי יעילים בתחומים מסוימים.
עמיר פרץ: למשל, המתקן בקציעות, שאותי הוא מאוד מעניין בגלל המיקום האסטרטגי שלו וההשפעה שלו על האוכלוסייה שם, וכולי.
עמיר פרץ: נדמה לי שקיימתי אתכם שיחות כמה פעמים.
עמיר פרץ: כל הסיפור הזה של היעילות הכלכלית של התפלה של מים מליחים הוא בעייתי בגלל השינוע של הפסולת, של כל השאריות.
עמיר פרץ: אנחנו מבינים, כי ברור לחלוטין שמבחינת רמת המליחות, הרבה יותר מקצועי להתפיל מים מליחים בנגב מאשר מים מהים, מבחינת ההשקעה האנרגטית.
עמיר פרץ: אבל זה מתקזז בעלות של השינוע שצריך לבצע.
עמיר פרץ: במתקן שם בקציעות יש מצב שאתם משתמשים בו רק לצורכי חקלאות?
עמיר פרץ: את הבוצה אתם מעבירים למאגר, ורמת הרדיואקטיביות אפילו לא מאפשרת לגדל דגים.
עמיר פרץ: זה יכול להיות ענף מאוד חשוב בדיוק בנקודה כל-כך משמעותית.
עמיר פרץ: בזמנו אני קיימתי דיון עם "מקורות", והפניתי אותם למתקן שפיתחו בהולנד, שיכול ממש לקחת את רמת – אני לא רוצה שהאיראנים יפנו אליך ויבקשו אולי שתעזור להם בפיתוח אורניום דרך המתקנים שלך.
עמיר פרץ: אבל הצורך להביא למצב שבו המים האלה יוכלו להיות גם מים לשתייה, או לפחות מים לגידול בעלי חיים – לפחות זה – זה צורך מאוד חשוב, אני אשמח לקבל תשובות לשאלה שלי.
אלכס ויז'ניצר: תודה רבה על השאלות.
עמיר פרץ: וכמובן, ברכות ל "מקורות".
עמיר פרץ: אתם לא צריכים לשכנע אותי, גם כשהייתם בני 70, גם כשהייתם בני 60 תמכתי בכם, אז עכשיו שהזדקנתם – בוודאי, הכול בסדר.
משה גפני: אנחנו סיכמנו קודם – כשהנשיא דיבר איתו הוא אמר לו שבן 75 זה תנועת נוער.
משה גפני: אלכס, ענה לו בקצרה, בבקשה.
אלכס ויז'ניצר: בנושא של מקורות אנרגיה, המתקן הראשון באשדוד – אנחנו מקימים עכשיו מתקן להתפלה ב-100 מיליון קוב – הרעיון שלנו הוא להקים שם תחנת כוח שתאפשר לנו - - -
משה גפני: מה זה רעיון, איפה עומד הרעיון הזה?
משה גפני: אנחנו בלחץ.
אלכס ויז'ניצר: קודם כל, אנחנו מקימים את המתקן להתפלה.
משה גפני: בסדר, וכמה זמן תיקח לכם תחנת הכוח?
אלכס ויז'ניצר: במידה ונעבור את כל המשוכות שקשורות גם למפא"ר, למוביל הארצי, אז מהר מאוד נקים את תחנת הכוח.
אלכס ויז'ניצר: אבל אתה יודע, עדיף שנדבר היום על מים, כי אני לא בטוח לאילו בעיות אני אכנס פה בתחום החשמל.
עמיר פרץ: לא, אני חושב שאתה טועה.
עמיר פרץ: אחד המקומות מובנים מאליהם להקים תחנת כוח זה "מקורות".
משה גפני: אתה יודע מה, אתה אפילו לא צריך להשיב על זה.
משה גפני: מה שחבר הכנסת עמיר פרץ אומר, אנחנו כולנו סבורים כך.
משה גפני: כל הדיונים האלה עם חברת החשמל ועם משרד האנרגיה, וכל שייקבע משרד התשתיות – אנחנו סבורים שבאמת צריך שיהיו מקורות חשמל חלופיים.
משה גפני: כמו שעמיר אומר, אתם באמת המקום שבו - - -
אלכס ויז'ניצר: אז אם כבר הרמתם להנחתה, ובשבילך במיוחד - - -
משה גפני: בסדר, אתה לא חייב אפילו להשיב על זה.
משה גפני: זה אנחנו - - -
אלכס ויז'ניצר: לא, אני חייב לציין נקודה מאוד חשובה.
אלכס ויז'ניצר: היום בקפריסין – ברוך ה' – חברת "מקורות" מבצעת שני מתקני התפלה, ותספק שם 40% המי השתייה.
אלכס ויז'ניצר: בנוסף לכך, חברת "מקורות" תקים שם תחנת כוח לאספקת אנרגיה לטובת שני המתקנים האלה, בלי שום בעיות שקיימות כאן.
אלכס ויז'ניצר: זו התשובה שלי.
אלכס ויז'ניצר: נקודה שנייה, לגבי איכויות המים.
אלכס ויז'ניצר: אתה נגעת במתקן שהוא, אני חושב, ייחודי במינו בעולם.
עמיר פרץ: מאוד מרשים.
אלכס ויז'ניצר: אין בעולם מתקן - - -
עמיר פרץ: הייתי שם, אני משבח מאוד.
אלכס ויז'ניצר: כל מי שלא ביקר שם, אני מזמין אותם לבקר, מכיוון שמה שקורה בסופו של דבר, חברי הכנסת, אנחנו לוקחים מים מעומק של 1.2 קילומטר בערך, ברמת מליחות מאוד גבוהה – 1,200 מיליגרם כלורידים ל- 1,000 - - -
עמיר פרץ: לעומת 5,000 בים.
אלכס ויז'ניצר: לעומת 5,000 בים.
אלכס ויז'ניצר: ולמעשה, מביאים אותם למי שתייה, השקיה, וכולי.
אלכס ויז'ניצר: לגבי רמת הרדיואקטיביות – אנחנו קודם כל עומדים בגבולות.
אלכס ויז'ניצר: אנחנו עומדים ברמות הנדרשות, ואנחנו לא עוברים את הגבולות.
אלכס ויז'ניצר: אתה לקחת אותי לאזור שאני מודה – אני חלש בו.
אלכס ויז'ניצר: אני לא מתחרה אתך בעניין הזה.
אלכס ויז'ניצר: אבל אני לא יכול להגיד שיש לנו בעיות רדיואקטיביות מבחינת התהליך.
אלכס ויז'ניצר: מה שכן - - -
עמיר פרץ: אני אומר לך את העובדות.
עמיר פרץ: אתה עושה תמהיל בהשקיה, אתה לא יכול להשים שם מתקנים של בעלי חיים כמו דגים, בטח לא מי שתייה.
עמיר פרץ: אני אומר לך את זה כעובדה.
אלכס ויז'ניצר: עובדה, אצל ריפמן באזור של רביבים יש שם חווה לגידול דגים, ושם זה כן מאותו אזור.
אלכס ויז'ניצר: אבל תודה.
עמיר פרץ: אבל אני אשמח אם תבדקו.
אלכס ויז'ניצר: מאה אחוז, תודה רבה.
משה גפני: אנחנו ממליצים בעניין הזה.
משה גפני: הכסף – איפה?
אלכס ויז'ניצר: כן, גלעד.
משה גפני: הנה, בבקשה.
גלעד ריקלין: שמי – למי שלא מכיר – גלעד ריקלין.
גלעד ריקלין: אני ממלא מקום סמנכ"ל כספים ב"מקורות".
גלעד ריקלין: דיברנו על - - -
עמיר פרץ: אדוני, יושב-ראש , אתה הראשון שהצליח להלביש את מאיר אלעזרה בעניבה.
עמיר פרץ: זה אירוע יוצא דופן באופן מוחלט.
משה גפני: אנחנו מציינים את זה לפרוטוקול.
גלעד ריקלין: דיברנו על תוכנית הפיתוח של "מקורות" ועל הצורך לבצע השקעות במיליארדי שקלים.
גלעד ריקלין: בוא נדבר קצת על כסף ועל איך ממנים את הפיתוח הזה.
גלעד ריקלין: עד שנת 2011 מערכת היחסים בין "מקורות" לבין הממשלה היתה מבוססת על הסכם.
גלעד ריקלין: ההסכם הזה קבע עלויות נורמטיביות לחברה, והפער בין העלויות הנורמטיביות לבין ההכנסות של "מקורות" ממכירת מים היה מכוסה על-ידי תקציב המדינה.
גלעד ריקלין: מ-2011 המודל השתנה.
גלעד ריקלין: היום המודל מבוסס על חוק.
גלעד ריקלין: מכוח החוק הזה פורסמו כללים.
גלעד ריקלין: הכללים האלה קובעים עלויות נורמטיביות לחברה.
גלעד ריקלין: החברה מתומרצת להתייעל באמצעות זה שנקבעות עלויות נורמטיביות, כאשר על העלויות הנורמטיביות יש מקדם התייעלות שמחייב את החברה להתייעל מידי שנה.
גלעד ריקלין: פה ניתן לראות את העלויות הנורמטיביות המרכזיות, ואפשר לחלק אותן לשלוש קבוצות.
גלעד ריקלין: הקבוצה הראשונה היא העלויות המשתנות, שהמרכיב המשמעותי שם הוא עלויות האנרגיה.
גלעד ריקלין: כמו שנאמר קודם, חברת "מקורות" היא צרכנית החשמל הכי גדולה במדינת ישראל.
גלעד ריקלין: חברת "מקורות" באופן עקבי מתייעלת בהיקפים של בין אחוז ל-1.5% בעלויות האנרגיה מידי שנה, ומאז שנת 93' ועד היום, ההתייעלות של חברת "מקורות" בתחום החשמל היתה כ-24%.
גלעד ריקלין: מעבר לזה, יש עלויות קניית המים המותפלים, שאלו מים שאנחנו קונים ממתקני ההתפלה הפרטיים.
גלעד ריקלין: הקבוצה השנייה היא העלויות הקבועות.
משה גפני: אתם עשיתם חשבון מה יהיה אם אתם תייצרו לבד את החשמל?
גלעד ריקלין: אלכס התייחס לזה.
גלעד ריקלין: קודם כל, אנחנו חתמנו על הסכם לרכישת חשמל מיצרן פרטי, ובעזרת ה', מ-2013 אנחנו נקנה מאותו יצרן חשמל פרטי, ונקטין את העלויות.
גלעד ריקלין: אלכס התייחס לדבר נוסף – לגבי מתקן ההתפלה באשדוד.
גלעד ריקלין: כמובן שאנחנו באופן רציף בודקים את האפשרות להקים תחנת כוח בעצמנו.
גלעד ריקלין: זה כמובן תלוי ברגולציה, אם הרגולטור שלנו – שזה רשות המים ומשרד האוצר – יאפשרו לנו.
גלעד ריקלין: בכל מקרה, אנחנו מבצעים עוד הרבה פעולות בשביל להתייעל בהוצאות האנרגיה.
גלעד ריקלין: בין היתר, אנחנו שואבים את המים בשעות השפל, השעות שבהם החשמל - - -
משה גפני: למה הרגולטור יכול להתנגד?
גלעד ריקלין: את זה צריך לשאול את הרגולטור ולא אותנו.
משה גפני: לא, למה אתה חושש שהוא - - -
משה (מוץ) מטלון: - - - כמו של פוליטיקאי.
גלעד ריקלין: השאלה אם הרגולטור יסכים שחברת המים תתעסק גם במים וגם בחשמל, למרות שמדובר בחשמל לצריכה עצמית.
גלעד ריקלין: לטעמנו, לא צריכה להיות בעיה.
משה גפני: הם רמזו לכם משהו?
גלעד ריקלין: הם לא רמזו לנו, אבל כשנגיע לשעה כשהנושא הזה יעלה, אז, מן הסתם, נצטרך לשמוע את דעתם בנושא.
גלעד ריקלין: בכל מקרה, זה נבחן על-ידי "מקורות".
גלעד ריקלין: אחת הדרכים להוזיל את החשמל היא באמת באמצעות רכישת חשמל מיצרן פרטי.
גלעד ריקלין: אם אני אחזור - - -
עמיר פרץ: זה גם חשוב למשק החשמל.
עמיר פרץ: החזון שחברת החשמל לא תצליח לעמוד בעלויות הצריכה הנדרשות.
משה גפני: מאחור.
משה גפני: מה זה, שר האוצר אומר לכם לשבת מאחור, או שאתם לבד - - -
עדי חכמון: אנחנו צריכות מגן אנושי כשאנחנו מגיעות - - -
משה גפני: אבל אתן בנויות לעניין הזה, הרי את זה מלמדים אתכם בהתחלה.
משה גפני: שבו ליד השולחן, יש לי שאלה.
משה גפני: בימי העיון, בין יתר, יש יום עיון של משרד האוצר, ששואלים האם אנחנו העם הנבחר.
משה גפני: מי שמשיב על זה הוא ירון לונדון.
משה גפני: שבו.
משה גפני: ראית את ההזמנה?
משה גפני: שאלתי את שר האוצר: מאיפה ירון לונדון יודע אם אנחנו העם הנבחר?
משה גפני: יש – העם הנבחר?
משה גפני: מי שמשיב – ירון לונדון.
ציון פיניאן: הוא שואל את קירשנבאום.
משה גפני: אני רוצה לדעת, אם חברת "מקורות" תרצה לספק לעצמה את החשמל, יש איזו סיבה שמשרד האוצר יתנגד לזה?
עדי חכמון: כמו שגלעד אמר, זה לא נושא שעלה לדיון מולנו.
עדי חכמון: פשוט צריך לבחון את זה ולראות.
עדי חכמון: יכול להיות שכן - - -
עמיר פרץ: לפחות - - -
עדי חכמון: אני לא יודעת לענות כי אני לא מכירה את הנושא הזה.
עדי חכמון: אם יהיו סיבות להתנגד – נתנגד, ואם לא – אז לא.
עדי חכמון: באמת, אני לא יכולה לתת תשובה יותר טובה מזה, כי אני באמת לא מכירה את הסוגיה הזאת, אני לא רוצה סתם להגיד.
עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, אני רואה שתרמתי משהו לדיון.
עמיר פרץ: אנחנו יכולים לסכם באיזו דרישה לפחות.
עמיר פרץ: אני מציע שאדוני היושב-ראש – הצעת החלטה - - -
משה גפני: רק שם ותפקיד לפרוטוקול, שנדע.
משה גפני: תשובה מרשימה.
עמיר פרץ: אני מבקש להציע הצעת החלטה.
עמיר פרץ: יושב-ראש - - -
משה גפני: כשהעלית את זה כבר עשיתי חשבון מה אנחנו הולכים לעשות.
עדי חכמון: עדי חכמון, רפרנטית מים, אגף התקציבים, משרד האוצר.
משה גפני: והתשובה מאוד ברורה, זאת אומרת - - -
עדי חכמון: מאוד ברורה.
עדי חכמון: אני מצטערת, אני באמת לא מכירה את הסוגיה הזאת.
משה גפני: את לא צריכה להצטער, זה בסדר.
משה גפני: את מכירה כבר את הוועדה, אומנם את יחסית חדשה, אבל את כבר מכירה.
משה (מוץ) מטלון: - - - ביקשה מגן אנושי.
משה גפני: מגן אנושי - - אני לא - - תאמין לי, אנחנו צריכים מגן אנושי.
אהרון גולדמן: נציג נוסף של משרד האוצר, אהרון גולדמן, סגן מנהל רשות החברות הממשלתיות.
אהרון גולדמן: לעניין צריכת חשמל, הייתי עושה הבחנה בין שני סוגים של צריכת חשמל של "מקורות".
אהרון גולדמן: "מקורות" עצמה היא צרכן החשמל הכי גדול בארץ.
אהרון גולדמן: להקים מתקני ייצור חשמל שיספקו את תצרוכת החשמל של "מקורות" עצמה, זה כנראה היקף ענק של ייצור חשמל.
אהרון גולדמן: מה שאני חושב שיותר רלוונטי - - -
משה גפני: זה נכון, הבנו את זה.
משה גפני: אלו העובדות.
משה גפני: מה זה אומר, העובדה הזאת?
אהרון גולדמן: אני אגיד.
אהרון גולדמן: מה שאני חושב שיכול להיות יותר רלוונטי לבחינה – שוב, אני מסכים עם עדי שזה לא בדיוק נבחן עד עכשיו – זה ייצור חשמל לעניין התפלה.
אהרון גולדמן: ל"מקורות" יש חברת בת שנקראת "מקורות ייזום", שהיא כרגע אמורה להקים את מתקן ההתפלה באשדוד.
אהרון גולדמן: שם זה כבר פרויקט סגור, אבל בעתיד, בהקשרים ספציפיים כאלה של התפלה או של מתקנים ספציפיים, יכול להיות שאפשר יהיה לבחון הקמת מתקן חשמל ספציפי - -
משה גפני: טוב, אני מודה לך.
אהרון גולדמן: - - אחרת זה יגרור זה עלויות אדירות, לדעתי.
אהרון גולדמן: זאת המשמעות.
משה גפני: השאלה היא אם אתם הולכים ראש פתוח בעניין הזה - - -
עדי חכמון: אפשר להוסיף משהו?
עדי חכמון: רק להגיד שלעניין של מתקן ההתפלה באשדוד, הרגולטור לא רק שלא רצה, אלא נותן incentive ל"מקורות" להקים מתקן משל עצמה.
עדי חכמון: במקומות שאפשר ורוצים - - -
אלכס ויז'ניצר: זה כבר ירשם.
משה גפני: הכול נרשם.
עדי חכמון: הכול כבר רשום בחוזים.
משה גפני: בסדר, תודה.
עמיר פרץ: דרך אגב, איזה תכנון לוגי אתם הולכים לעשות, מבחינת ההתפלה?
אלכס ויז'ניצר: UF.
עמיר פרץ: מאיפה אתם - - -