GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם וול: אני רוצה לומר כמה מלים על הטכניקה החקיקתית כי בכל הכבוד, גם אם הממונה מאמין ברפורמה שהוא מקדם, יש טכניקה נכונה ואפשרית לעשות ויש טכניקה שלא.
אברהם וול: אין מחלוקת היום, ואני חושב שכולם מסכימים, שמדובר ברפורמה גדולה שנועדה לשנות את המצב הקיים.
אברהם וול: אין מחלוקת שהתעשייה הזאת נבנתה כדין, היא נבנתה במשך שנים, היא מעסיקה מאות עובדים, השקיעה עשרות מיליונים, סכומי עתק, ותמיד זה היה מותר גם בכהונה של המפקח הזה וגם בכהונה של קודמיו.
אברהם וול: אם רוצים לעשות רפורמה שמאיימת על עתיד תעשייה כזאת עם השפעות רוחב על שוק ההון, היינו מצפים לחקיקה ראשית.
אברהם וול: אבל גם אם אין חקיקה ראשית, היינו מצפים לחקיקת משנה מפורשת שאומרת שמשהו שהיה מותר עד עכשיו, הפסיק להיות מותר.
אברהם וול: אם תסתכלו על התקנות שהגישו לכם, אתם לא תמצאו שם את המלים האלה.
אברהם וול: אין שם מילה על תעודות סל בישראל.
אברהם וול: כל הרפורמה הזאת שמובאת לכם נמצאת בהערת שוליים, בטיוטת חוזר המפקח.
אברהם וול: אני חוזר שוב, בהערת שוליים בטיוטת חוזר המפקח.
אברהם וול: התקנות שמובאות לפניכם אומרות שמותר להשקיע בתעודת סל בחוץ לארץ.
אברהם וול: מעולם לא היה אסור להשקיע בתעודת סל בחוץ לארץ.
אברהם וול: הסיבה היחידה שאומרים לכם עכשיו שמותר להשקיע בתעודת סל בחוץ לארץ זה כדי שהמפקח יוכל להסיק מכלל הן אתה שומע לאו, שמה שהיה מותר כל הזמן, הפך להיות אסור.
משה גפני: זה שאני שותק, זה לא בגלל ששתיקה כהודאה.
אברהם וול: למה המפקח הולך בטכניקה חקיקתית.
משה גפני: אתה שם לב למה שקורה?
משה גפני: אני לא מבין, אתה משפטן, אני לא משפטן, לא למדתי משפטים אבל קורה כאן שאנחנו מסתבכים ולוקחים את הדברים שלך ברצינות.
משה גפני: הטענה שכל הזמן מושמעת כאן וכובשת גם את ליבנו – ואנחנו נצטרך את ההסברים מאגף שוק ההון, מהממונה ומהיועצת המשפטית – היא שהולכים וגורמים לכך שילכו לחוץ לארץ.
אברהם וול: נכון.
משה גפני: אתה אומר ההפך.
אברהם וול: לא.
אברהם וול: אני מדבר על הטכניקה.
משה גפני: אולי מבחינה משפטית זה בסדר, אבל האיש הפשוט חושב אחרת.
אברהם וול: אני אסביר את עצמי.
אברהם וול: לא רק שבאופן מהותי אנחנו מתנגדים למהלך אלא גם הטכניקה שנבחרה היא טכניקה.
משה גפני: מה זה הטכניקה שנבחרה?
משה גפני: יש חוק במדינת ישראל.
משה גפני: החוק אוסר הכול.
אברהם וול: אני אתחיל משם.
משה גפני: אני למדתי בחינוך העצמאי ואמרו לי שהחוק אוסר הכול.
משה גפני: טוענים מר פלטו ומר ברונפלד שזה נורא ואיום מה שעושים עם ההיתר הזה.
משה גפני: הם נגד ההיתר.
משה גפני: הם כמו בחינוך העצמאי, הכול אסור.
אברהם וול: החוק היום אומר שמשקיע מוסדי שקונה ומוכר נייר ערך, לא צריך לסבסד חלק מהעלויות שלו.
אברהם וול: אם המשקיע המוסדי קונה מכשירים בנקאיים למשל שמתחרים בתעודות הסל, הוא זכאי לגלגל על העמיתים את מלוא ההוצאות שלו.
אברהם וול: הדבר היחיד שאסור למשקיע מוסדי, זה להוציא הוצאות מכיסו.
אברהם וול: תעודות הסל, אין להן הוצאות מכיסו אלא יש מחיר.
אברהם וול: העמדה שלי היא שאם רוצים לעשות רפורמה כזאת, היא צריכה להיות בצורה שוויונית על כל המוצרים המתחרים.
משה גפני: מה לא טוב לך בתקנות שמובאות לפנינו?
אברהם וול: בתקנות האלה אין בכלל סמכות לאסור על השקעה בתעודות סל.
אברהם וול: אין סמכות בתקנות.
משה גפני: אתה רוצה שהם יביאו את זה בחקיקה ראשית?
אברהם וול: נכון מאוד.
אברהם וול: יביאו חקיקה ראשית.
משה גפני: אתה לא חולק על העניין עצמו.
משה גפני: אתה רק אומר שהטכניקה צריכה להיות אחרת.
אברהם וול: בוודאי שאני חולק, אבל אני לא אוסיף על דברי קודמיי.
משה גפני: זה שלא צריך ללכת בטכניקה הזאת, זה בסדר, אבל תגיד שאתה חולק על העניין.
משה גפני: בטכניקה יש יועצת משפטית לוועדה והיא תחליט האם מבחינה חוקית זאת הדרך.
משה גפני: אם היא תחליט שמבחינה חוקית זאת הדרך – זאת הדרך.
משה גפני: דבר לגופו של עניין.
אברהם וול: זה מה שהתכוונתי להוסיף על קודמיי.
אברהם וול: מעבר לטענה המהותית, אנחנו גם חולקים על כך.
אברהם וול: אם רוצים לעשות רפורמה כזאת, היא צריכה להיות רפורמת רוחב.
אברהם וול: המפקח אומר היום שאם קונים מניה, גם צריך לחלץ ממנה את העלויות שלה.
משה גפני: שגית, אני מבקש לדעת האם מבחינת הטכניקה זה בסדר להביא את זה בצורה כזאת או שצריך להביא את זה בחקיקה ראשית כפי שטוען היועץ המשפטי הנכבד.
שגית אפיק: אני חושבת שזאת טענה יפה אבל היא עובדת הפוך.
שגית אפיק: באמת החוק היום קובע איסור מוחלט למעט דמי ניהול והוצאות ישירות שיוכרו.
שגית אפיק: לכאורה גם אם לא היה מופיע בתקנות תעודות סל מחוץ לארץ, עדיין זה היה אסור מכוח החקיקה הראשית.
שגית אפיק: נכון שיש שאלה לגבי מה היה עד היום אבל הסבירו כאן שעד היום הם הכירו בתעודות סל כהשקעה דומה להשקעה באג"ח והם משנים והיום את רואים את ההשקעה בתעודות הסל כהשקעה בקרנות נאמנות.
שגית אפיק: לכן לכאורה גם אם לא ייכתב שום דבר בתקנות, זאת השקעה שהיא אסורה.
משה גפני: בבקשה, אם אפשר לענות על כל הטענות.
גדעון בן ישראל: אפשר גם להתייחס גם לשאלה שלי?
משה גפני: לגבי הגמלאים?
גדעון בן ישראל: זה מאוד רלוונטי מפני שאנחנו ציפינו לרפורמה הזאת ושיורידו את דמי הניהול.
עודד שריג: זאת לא הרפורמה הזאת.
גדעון בן ישראל: ציפינו, אבל הם לא כללו את זה.
משה גפני: זאת לא הרפורמה הזאת.
משה גפני: לגבי הרפורמה לה אתה מתכוון שאלתי בתחילת הישיבה את הממונה על שוק ההון והוא אמר שזה עדיין בניסוח במשרד המשפטים.
גדעון בן ישראל: מזה אני מודאג.
משה גפני: גם אני מודאג.
גדעון בן ישראל: רוח לא טובה נושבת ממשרדי הממונה וראינו את זה עכשיו בביטוח הקולקטיבי שבוטל.
גדעון בן ישראל: סלח לי, זה נושא חשוב שנוגע למאות אלפי אנשים.
משה גפני: כן, אבל זה לא נוגע לישיבה של היום.
משה גפני: אני מבטיח לך שאני אעקוב אחרי הרפורמה הזאת ואני אאפשר לך להתייחס אליה ברגע שהיא תגיע.
גדעון בן ישראל: אבל הם לא יציעו שום דבר ואני חושב שישאירו את ה-1.75.
משה גפני: מחאתך נרשמה.
משה גפני: כשזה יגיע לכאן, אתה תאמר את הדברים ואנחנו נעקוב אחרי כן.
משה גפני: זה עדיין לא כאן.
גדעון בן ישראל: ואם זה לא יגיע?
משה גפני: זה יגיע.
משה גפני: אמר עודד שריג שהם סיימו את עבודתם וזה נמצא במשרד המשפטים.
משה גפני: זה יגיע לכאן וכשזה יהיה כאן, אנחנו נדון בזה.
גדעון בן ישראל: זה כולל גם את הגמלאים?
גדעון בן ישראל: אני רוצה לשאול.
משה גפני: תשאל אותו אחר כך.
משה גפני: זה לא נוגע לישיבה כאן.
משה גפני: תשאל אותו אחרי הישיבה.
משה גפני: בבקשה, תענו על השאלות.
עודד שריג: אני רוצה להתייחס לנקודות שהועלו כאן שאני חושב שהן חשובות.
עודד שריג: ראשית, אם המוצר הוא כל כך טוב, מותר לגופים להמשיך להשקיע בו.
עודד שריג: אם התעודות מייצרות ערך מסוף כל כך גבוה, הגופים ימשיכו להשקיע במיוחד כאשר מדובר על עלות של ארבעה שקלים לשנה לעומת, אנחנו דברים, אלפי שקלים לניהול חשבון פנסיוני אופייני.
עודד שריג: אם כל הסיפור כולו הוא ארבעה שקלים, לא זה מה שימנע מהגופים להשקיע.
עודד שריג: אחרי שאמרתי את זה, אני רוצה לומר דבר שהוא מאוד חשוב.
עודד שריג: לא נכנסתי לזה ולא אמרתי את זה קודם עד שלא הגעתי לנקודה הזאת אבל זה דבר שצריך להיאמר.
עודד שריג: תעודות הסל הן מוצר לא נכון לחסכון הפנסיוני.
עודד שריג: הן מאפשרות לחסכון הפנסיוני לעשות משהו שלחסכון הפנסיוני אסור לעשות וזה מסחר מהיר למטרת רווח במסחר יום יומי.
עודד שריג: אם גוף מוסדי רוצה לקנות ניירות ערך כולל של חברות קטנות, יש לו את כל הזמן שבעולם לעשות את זה.
עודד שריג: החסכון הפנסיוני מושקע לשלושים, ארבעים וחמישים שנים.
עודד שריג: אם זה יקרה מחר או מחרתיים, זה לא ישנה לחוסך הפנסיוני.
עודד שריג: למי זה כן משנה?
עודד שריג: זה משנה למישהו שרוצה לעשות מסחר תוך יומי והמסחר התוך יומי הזה עולה כסף בעמלות.
עודד שריג: לכן קיומן של תעודות הסל מייצר עמלות ברוקראז' לחסכון הפנסיוני שהן מיותרות והן פוגעות בחסכון הפנסיוני.
עודד שריג: לא רציתי להגיד את זה בצורה כל כך בוטה משום שלא נדרשתי לעניין הזה, אבל אם כבר אנחנו מדברים, תעודות הסל מייצרות מסחר עודף מבחינתו של החסכון הפנסיוני.
עודד שריג: מה שמתאים לאדם שרוצה לעשות מסחר תוך יומי, לא מתאים למי שחוסך לארבעים וחמישים שנים.
עודד שריג: לכן אנחנו מדברים כאן על באמת הזנב שמקשקש בכלב.
זבולון אורלב: מי הזנב ומי הכלב?
עודד שריג: הארבעה שקלים שמקשקשים בניהול של החסכון הפנסיוני.
פניה קירשנבאום: זה יותר מארבעה שקלים?
עודד שריג: אני לא בדקתי.
עודד שריג: אני לא יודע אם ארבעה שקלים זה נכון או לא.
עודד שריג: אני לוקח את המספר שלהם כנתון.
פניה קירשנבאום: אולי צריך לבדוק.
פניה קירשנבאום: אולי אפשר להעביר, כפי שהוצא כאן, למרכז המחקר לבדוק את זה.
עודד שריג: בואו נניח שבסוף אנחנו נגיע למסקנה שאלה לא ארבעה שקלים אלא שלושים שקלים.
עודד שריג: עדיין תעודות הסל הן לא נכונות לחסכון הפנסיוני, הן מהוות כלי למסחר תוך יומי, הן מייצרות עמלות ברוקראז' מיותרות, הן לא עולות בקנה אחד עם ההוראות שלנו לגופים המוסדיים שכל השקעה צריכה להיבחן ולהיות מנותחת.
עודד שריג: המסחר הזה, מטרתו להתעלם מהניתוח, לייצר מסחר תוך יומי במקום שבו הגוף המוסדי בנוי להשקעה של עשרות שנים.
עינת וילף: איזו אופציה ניתנת לאדם שפשוט רוצה להשקיע?
עודד שריג: אנחנו מייצרים והיא קיימת.
עינת וילף: בינתיים בדקתי את ה-IRA, דמי ניהול של שני אחוזים ומעלה.
עודד שריג: אני אשמח לתת לך הסבר מלא על ה-IRA ולהראות לך איך זה ממש לא.
עינת וילף: בדקתי עכשיו כמה מציעים וכולם נותנים דמי ניהול של שני אחוזים.
עודד שריג: את זה שמים באינטרנט.
עודד שריג: הם שמים את המקסימום אבל זה לא המצב.
עינת וילף: אדם שרוצה להשקיע במדד לפנסיה, שזאת ההשקעה הנכונה, תוך יומי או לא תוך יומי, איזו אופציה יש לו?
עודד שריג: יש לו אופציה כפולה.
עודד שריג: ראשית, הוא יכול להשקיע דרך התעודות האלה ב-IRA ודמי הניהול המקובלים בעניין הזה הם הרבה יותר נמוכים.
עודד שריג: מדובר היום על סדר גודל של 0.75 כי ההשקעה היא באמת פסיבית ואנחנו מדברים על כלים נוספים.
עודד שריג: יש היום גופים מסחריים שמשקיעים באינדקסים והם מייצרים את האינדקסים בבית ולא קונים תעודות סל.
עודד שריג: הם מייצרים את האינדקסים בעצמם בבית והם עושים את זה כאינדקס.
עודד שריג: גם זאת אפשרות לעשות.
עודד שריג: אמרתי שכאשר נגיע לדבר על דמי הניהול, אני אדבר על כלים נוספים.
עודד שריג: אנחנו נרחיב את האפשרויות האלה.
עודד שריג: אני לא חושב שהכיוון הזה הוא לא ראוי.
עודד שריג: להפך, אני חושב שהוא כיוון ראוי אבל אני אומר לו שאין לו דבר וחצי דבר בעניין כאן.
עודד שריג: בעניין כאן מדובר בכלי שלא מתאים.
עודד שריג: כאן אנחנו מגיעים באמת לקצה של הזנב שמקשקש בכלב וצריך לשים את הדברים בפרופורציה.
עודד שריג: אני לא יודע אם אלה ארבעה שקלים או לא ארבעה שקלים, יכול להיות שאלה לא ארבעה שקלים אלא ארבעים שקלים, אבל זה לא חשוב.
עודד שריג: זה לא מתאים, זה לא נכון, זה לא צריך להיות כך.
שאול ברונפלד: לא הסברת לנו למה בחוץ לארץ זה כן מתאים.
עודד שריג: אחד הדברים שאני מתקשה, זה להסביר את עצמי.
עודד שריג: אתם נותנים לי עובדות שאני לא מכיר.
עודד שריג: אתם אומרים הגופים המוסדיים, מנהלי הכספים הפנסיוניים קונים בחוץ לארץ תעודות סל.
עודד שריג: אולי.
עודד שריג: אני לא בדקתי את הרגולציה, לא בדקתי כמה הם קונים, אני לא מאלה שיכולים מהשרוול לתת תשובה ולומר שזה קורה.
עודד שריג: אני אומר במהות, גם אם הם קונים, במהות זה לא נכון.
עודד שריג: אני אשאל אותך.
עודד שריג: אם אנחנו נגיד שאנחנו לא נתיר ניכוי הוצאות בתעודות סל שמשקיעים גם בחוץ לארץ, תעודות סל שמשקיעות בחוץ לארץ ייכנסו לאותה מגבלה, זה יפתור לך את הבעיה?
שאול ברונפלד: אתי לא תהיה לך בעיה אבל תהיה לך בעיה קשה מאוד ---
עודד שריג: אני יודע את ההמשך.
עודד שריג: אם אני אומר תעודת סל, בין אם היא בישראל ובין אם היא בחוץ לארץ, אני לא מתיר לה את ההוצאות.
שגית אפיק: אתה מוריד את פסקה (5) לגמרי ואתה נשאר עם האיסור שיש לך בחוק ויותר לא תכיר בזה.
נטע דורפמן רביב: לאור ההערה שנאמרה כאן, אנחנו נכתוב במפורש שזה אסור.
עודד שריג: זה לא יפתור את הבעיה שלהם.
משה גפני: אתם רוצים להוריד את פסקה (5)?
עודד שריג: שוב, אני חושב שזה לא נכון.
משה גפני: אם מורידים את פסקה (5) זה בסדר?
אילן פלטו: לא, זה לא בסדר.
עודד שריג: הנה, יצא המרצע מהשק.
משה גפני: אני שואל את חברי הכנסת.
משה גפני: אם אנחנו נחריג את סעיף (5) ונגיד שבסעיף (5) נקיים את הדיון כשהם יבואו.
משה גפני: יכול להיות שנעשה אותו הוראת שעה, יכול להיות שניקח פרק זמן מסוים, אבל נוציא אותו עכשיו מהעניין ונשאיר את הדברים האחרים.
עודד שריג: אני חושב שיש נקודה בה אתה צריך להיות ישר עם המצפון שלך.
משה גפני: זאת אצלי בעיה כי אני פוליטיקאי אבל אני אעשה מאמץ.
עודד שריג: אני חשוב שתעודות הסל במהות לא צריכות להיות.
עודד שריג: אם אתם תחליטו אחרת, אני כעובד מדינה וכמשרת ציבור אקבל את ההחלטה.
זבולון אורלב: פרופסור שריג, למדנו כבר להכיר איש את רעהו, לי מאוד מאוד קשה להצביע על דבר שאני מבין שיש לו הרבה משמעויות רוחב שיש להן משמעויות על הבורסה, על המשקיעים, על השאלה האם חברות השקעה יכולות להמשיך לקיים את הדבר.
זבולון אורלב: אני לא מרגיש שמיציתי את הדיון ואני לא מרגיש שאני יכול להצביע בלב שלם בעד.
זבולון אורלב: לכן אמרתי וזה רעיון של חברת הכנסת קירשנבאום, ואני חושב שזה רעיון נכון, שכדאי מאוד לא לעכב את הכול, להצביע היום על כל התקנות למעט סעיף (5) ולומר שלגביו נקיים דיון בשבוע הבא אבל נקדיש לו זמן.
זבולון אורלב: בינתיים ניתן גם למרכז המחקר והמידע של הכנסת לעשות את הבדיקות שלו ולומר לנו אם אלה ארבעה שקלים או ארבעים שקלים, מה המשמעויות וכדומה.
זבולון אורלב: אחרי שתהיה לנו האינפורמציה, נוכל לדון דון רציני.
גאלב מג'אדלה: אורלב אומר לפרק את החבילה.
משה גפני: אתה לא צריך להגיד שאת מה שנחליט, אתה מקבל.
משה גפני: אתה לא צריך להגיד את זה.
עודד שריג: זה ברור מאליו.
משה גפני: זה לא מובן מאליו.
משה גפני: אתה יכול להחליט שאתה לא רוצה להפריד ואני מכבד את זה.
משה גפני: אתה יכול לומר שזאת התורה שלך וזה המצפון שלך.
גאלב מג'אדלה: זה לא עניין של תורה ומצפון.
גאלב מג'אדלה: זה עניין של מדיניות.
גאלב מג'אדלה: מה אתה מערבב שמחה בשמחה?
גאלב מג'אדלה: זאת המדיניות של האוצר.
גאלב מג'אדלה: מה תורה ומה מצפון?
משה גפני: קודם הוא דיבר על המצפון.
משה גפני: על כל פנים, אנחנו לא מציעים את זה.
משה גפני: אנחנו אומרים שנאשר ללא סעיף (5).
משה גפני: את סעיף (5) אנחנו לא מורידים מסדר היום אלא אתם תביאו אותו בנפרד.
משה גפני: נקיים עליו את הדיון, נקבל את הנתונים לגבי המשמעויות של העניין ואנחנו ממשיכים את הדיון.
משה גפני: אני חושב שזאת הצעה טובה.
עודד שריג: אני רק רוצה לבקש להביא דבר אחד לתשומת לבכם והוא דבר טכני.
עודד שריג: אנחנו הארכנו את התקנות הקיימות עד סוף פברואר.
משה גפני: אנחנו יכולים להאריך את זה בעוד חודשיים.
עודד שריג: אני אשמח אם תקיימו את הדיון על סעיף (5) במהלך פברואר.
משה גפני: פלטו, רצית להעיר משהו?
אילן פלטו: אם מורידים כרגע את סעיף (5), לא.
משה גפני: מר נגר, אתה רצית לומר משפט?
בועז נגר: כן.
בועז נגר: משפט קצר.
בועז נגר: אנחנו שלושה חודשים בדיונים עם משרד האוצר ואמירה כמו שנאמרה כאן, מן הראוי היה שתיאמר בדיונים האלה.
עודד שריג: הוא אומר שאני לא אמרתי וזה לא יכול להיות.
משה גפני: רגע, לא שמעתי.
משה גפני: אני רוצה לראות על מה אתה מתעצבן כי אצלך זה דבר נדיר.
משה גפני: אצלי זה קורה כל שתי דקות.
בועז נגר: במשך שלושה חודשים ישבנו עם משרד האוצר.
בועז נגר: נאמרה כאן אמירה מאוד דרמטית שהוא חושב שהמשקיע המוסדי לא ישקיע בתעודות סל, בניגוד למה שראינו בכל מקום בעולם.
עודד שריג: זה חסכון פנסיוני.
בועז נגר: חסכון פנסיוני לא צריך להשקיע בתעודת סל.
בועז נגר: זאת אמירה מאוד דרמטית שנוגדת אמירות של רגולטורים אחרים.
בועז נגר: מן הראוי היה שזה ייאמר לנו ומן הראוי שהאמירה הזאת תיבחן לעומק.
בועז נגר: מה כל העולם רואה שהשולחן הזה לא רואה, נצטרך לשבת ולברר.
בועז נגר: זאת אמירה שלא בסדר שהיא נאמרת כאן בדקה התשעים ובדיעבד לא ניתנה לנו אפילו הזדמנות.
משה גפני: האמירה היא בסדר או לא בסדר?
בועז נגר: האמירה היא כפירה בעיקר מבחינתנו.
משה גפני: זה צריך להיאמר בוועדת הכספים.
משה גפני: כפירה בעיקר, זה כאן, על השולחן הזה.
בועז נגר: יש לנו הרבה מה להגיד ואני חושב שלהרבה אנשים יש מה לומר על האמירה הזאת.
גאלב מג'אדלה: תעשו שיעורי בית לקראת הסיבוב הבא.
משה גפני: אתה רוצה להתייחס או שאני מצביע?
עודד שריג: סייג לחכמה שתיקה.
נטע דורפמן רביב: לא סיימנו לדון על התקנות כי לא עברנו על תקנה 2.
שגית אפיק: בואו נבין מה המשמעות של מה שאתם מבקשים לעשות כרגע.
שגית אפיק: אתם מבקשים בעצם להחריג את פסקה (5) של השקעה של קופת גמל בתעודת סל.
משה גפני: לדיון בעוד שבועיים או בעוד שבוע.
שגית אפיק: לא צריך להצביע כי התקנות הן עד סוף פברואר.
גאלב מג'אדלה: למה לא לדחות את הכול?
זבולון אורלב: מה שסיכמנו, סיכמנו.
משה גפני: אנחנו מביאים את זה להכרעת הוועדה או בשבוע הבא או שבוע אחרי כן, אבל לא יותר מאוחר מזה, בעזרת השם.
משה גפני: שמעתם כאן את ההערות.
משה גפני: אני לא מתחמק מהעניין.
משה גפני: אני לא עושה כאן פוליטיקה.
משה גפני: אני פועל על פי מצפוני.
גאלב מג'אדלה: תגיד פועל על פי מצפון הוועדה.
משה גפני: על פי מצפון הוועדה.
משה גפני: נכון להיום, לאור הנתונים שנאמרו כאן גם על ידי הגופים ובעיקר על ידי חברי הכנסת, אנחנו עדיין לא בשלים לגבי סעיף (5).
משה גפני: אני לא רוצה לעכב את כל הסעיפים האחרים.
שגית אפיק: יש לנטע תיקון.
נטע דורפמן רביב: בפסקה (8) אני מציעה, כדי שהיא תהיה יותר ברורה, לומר: הוצאה בעד הליך דירוג פנימי שביצעה חברה שבשליטת בעל השליטה בחברה המנהלת של קופת הגמל, לשם הערכת סיכון הלווה או ההלוואה או לשם הערכת סיכון של עסקה למימון פרויקטים לתשתית ובלבד שלתשלום ההוצאה כאמור יתקבל אישורה מראש של שני שלישים לפחות מן הנציגים החיצוניים בוועדת ההשקעות של קופת הגמל לאחר שבחנו את סבירות ההוצאה ביחס לסיכון בביצוע העסקה.
נטע דורפמן רביב: במקביל, במקום להכניס את זה לתקנה, נכניס הוראת מעבר לגבי התחייבויות למתן הלוואה שניתנו לפני 29 בפברואר 2012 כי התאריך שכתוב כאן הוא לפי התקנות המקוריות אבל זה מאפשר את ההוצאות האלה בתנאי שההתחייבות נעשתה לפני שהוראת השעה פגה.
שגית אפיק: בעצם בלי פסקה 1(5).
נטע דורפמן רביב: אנחנו לא הצענו להכניס מיד לתוקף את פסקה (5).
משה גפני: אנחנו מצביעים על תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (הוצאות ישירות בשל ביצוע עסקאות) ( תיקון) התשע"ב-2012 לפי התיקונים שאמרה נטע, להוציא את פסקה 1(5) ו-3 כאשר על כך נקיים דיון בעוד שבוע או בעוד שבועיים.
משה גפני: כאמור, אנחנו נמשיך את הדיון בפסקה 1(5) ובסעיף 3.
משה גפני: אני מקדם בברכה את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, השר שר התמ"ת שלום שמחון.
משה גפני: הנושאים שעומדים על סדר-היום הם נושאים מאוד חשובים ואני שמח על זה שאתה נעתרת לבקשתנו ואתה מופיע בוועדה, יחד עם המנכ"ל.
שלום שמחון: אני חבר סיעתך, איך אני יכול לא להיעתר?
משה גפני: מכיוון שאתה חבר סיעתי, אז אני רוצה להגיד לנוכחים שהיום מלאו שלוש שנים לפטירתו של חברנו והמנהיג שלנו, הרב אברהם רביץ זכרונו לברכה, שהיה יושב ראש ועדת הכספים ואתה, אדוני השר, גם היית אתו בידידות רבה.
משה גפני: האיש היה יושב ראש ועדה מצוין, היה איש מורם מעם, משכמו ומעלה.
משה גפני: הבן שלו, יצחק רביץ, נמצא פה.
משה גפני: הוא עוסק בנושא התעסוקה.
משה גפני: סביר להניח שהוא היה תומך מאוד בדיון הזה, ואני פותח את הדיון.
משה גפני: יש יעד לאומי, שהממשלה קבעה אותו כמה פעמים, וזה לעודד ציבורים שונים להשתלב בעבודה - גברים ונשים, אבל בעיקר נשים.
משה גפני: הממשלה אמורה להשקיע הרבה מאוד כסף בחינוך חינם מגיל 3, היא אמורה להשקיע במעונות, בצהרונים, בהקמות פעוטונים.
משה גפני: היא אמורה לעשות הכול על מנת שאוכלוסיות שונות, ובעיקר נשים, תוכלנה צאת לעבודה ולהשתלב בשוק העבודה.
משה גפני: דא עקא, שבמהלך התקופה הזאת קיבלתי פניות רבות של אלה שעוסקים בעניין הזה - גם גופים חצי ממשלתיים וגם גופים פרטיים - שאומרים שבינתיים הם לא מקבלים מענה לרבים מאוד שרוצים לצאת לעבודה והם לא מקבלים את הסיוע הנדרש כדי לגרום לכך.
משה גפני: על כן הדיון הוא דיון מאוד-מאוד חשוב, ואני מקווה שנצא מכאן עם החלטות שיבשרו על דרך חדשה בעניין, לא רק אמירות אלא גם מעשים.
משה גפני: דיברתי אתך אתמול, אדוני השר.
משה גפני: בהמשך הישיבה אנחנו גם נבקש ממך לדבר על הנושא של "טלדור" באשקלון, להגיד על זה כמה מילים ואם תוכל, גם על השביתה שהייתה, ואתה אומר שהיא הסתיימה, השביתה בשירות התעסוקה.
שלום שמחון: חברים, שלום לכולם.
שלום שמחון: אני שמח על ההזדמנות להופיע בפני ועדת הכספים בנושא כה חשוב כנושא התעסוקה.
שלום שמחון: שמחנו על ההזמנה של יושב ראש ועדת הכספים להופיע כאן ולהציג את התוכניות העתידיות וגם את התוכניות שהיו במהלך השנים האחרונות.
שלום שמחון: ראשית, במהלך השבועיים הקרובים - ביום ראשון לא הקרוב אלא זה שאחריו - תגיע לממשלה ההשלמה לדוח טרכטנברג, שבמסגרתה תהיה השקעה של 1.5 מיליארד שקלים בתעסוקת מיעוטים וחרדים – 750 מיליון שקל לכל מגזר בחמש השנים הבאות, בנוסף לתקציבים שעומדים לרשותנו במהלך השוטף.
שלום שמחון: זה נמצא בעיבוד סופי, היה אמור להגיע ביום ראשון הקרוב, אני מקווה שזה יגיע ביום ראשון שאחרי.
משה גפני: אם לא היה טרכטנברג לא הייתם עושים את זה לבד?
משה גפני: אנחנו עשינו פה דברים לבד, בלי טרכטנברג.
שלום שמחון: היינו עושים בהיקפים יותר צנועים.
שלום שמחון: טרכטנברג מאפשר לנו תקציב תוספתי.
משה גפני: בפעם הבאה אצביע בשבילו.
שלום שמחון: יכול להיות שהוא כבר בדרך.
ישראל אייכלר: השר שמחון נותן את כל הקרדיט לטרכטנברג.
ישראל אייכלר: זה הקרדיט שלך, לא שלו.
שלום שמחון: אני איש צנוע, כמו כל חברינו בסיעה.
גאלב מג'אדלה: תסביר.
גאלב מג'אדלה: עדיין חושבים שאתה בעבודה, תסביר - - -
משה גפני: לא, לא, אנחנו יודעים שהוא ביהדות התורה.
שלום שמחון: על כל פנים, אני מקווה שזה יגיע בתוך שבועיים לממשלה לאישור.
שלום שמחון: זה יסייע בידי המשרד להגביר מאמץ.
שלום שמחון: בכל מקרה, אדוני יושב ראש הוועדה, חבריי חברי הכנסת, הצבתי לעצמי שלוש מטרות בכניסתי למשרד, כולן עוסקות בנושא התעסוקה – תעסוקת חרדים, תעסוקת מיעוטים ותעסוקת אנשים עם מוגבלויות.
שלום שמחון: זה המיקוד שהמשרד הולך אליו, אנחנו עושים את מרב המאמצים ביכולות שלנו כדי להגביר את שיעור התעסוקה בשלושת המגזרים האלה.
שלום שמחון: עושים מאמץ מאוד גדול בפרויקטים משותפים, גם במסגרת הכלים שעומדים לרשות המשרד וגם במסגרת כלים אחרים.
שלום שמחון: סביב הדבר הזה אין ספק שהתפתחו הרבה כלי עבודה.
שלום שמחון: בארגז הכלים של המשרד יש הרבה מאוד כלי עבודה, שאנחנו עושים אותם בשנתיים אחרונות, במיקוד גדול על נושא התעסוקה.
שלום שמחון: אני רוצה להזכיר נתון בסיסי:
שלום שמחון: כאשר קמה הממשלה הזאת אחוז האבטלה במגזר הערבי עמד על 21.5%, הוא עומד היום על 14.5%.
שלום שמחון: בשלוש שנים צומצמה האבטלה במגזר הזה ב-30%.
שלום שמחון: אני מצטט נתון שהוא לא שלי, זה נתון של הלמ"ס, שחבר הכנסת ברכה הציג אותו במסגרת הצעת האי-אמון שהייתה בשבוע החולף.
שלום שמחון: אני מצטט גדולים ממני, את הנתון שהוא ציטט.
שלום שמחון: זה בהחלט הישג גדול.
שלום שמחון: במסגרת הזאת, בשנתיים האחרונות התפתחו מסלולים - - -
חנא סוייד: לא הבנתי מה ההישג כאן - שאחוז האבטלה בקרב הערבים הוא פי שלושה מהממוצע?
שלום שמחון: ידעתי שאני מרים לך להנחתה.
שלום שמחון: זו הייתה הכוונה.
חנא סוייד: בסדר, אז אני מנחית.
שלום שמחון: כדי שחברת הכנסת מרינה סולודקין לא תגיד שאני משעמם אותה, אז הייתי צריך קצת להעיר את הדיון.
חנא סוייד: יש אנשים שיגידו את זה בכל מקרה.
ליה שמטוב: יש כאלה שאומרים שכשמרים יש חצץ בין השיניים, גם את זה שמענו.
ליה שמטוב: אבל להם, כנראה, במקום שכל יש חצץ.
שלום שמחון: אני מרגיש שלאט-לאט אני חוזר לכנסת.
שלום שמחון: אתמול הייתי בוועדת הכלכלה ושמעתי ביטויים מכאן ועד להודעה חדשה, אז אני רואה שזה נמשך.
שלום שמחון: על כל פנים, לפני שאני מעביר למנכ"ל המשרד ולמנהל מרכז ההשקעות להציג את הנתונים של מסלול התעסוקה ומה בכוונתנו לעשות בנושא הזה מבחינת התוספות התקציביות כדי להתחיל את מסלולי התעסוקה, אני רוצה להגיד ר אחד בסיסי כבר בהתחלה.
שלום שמחון: אכן, בשנת 2011 – ואדוני היושב ראש הצביע על פגיעה מסוימת שהייתה בתקציבים שנועדו לתחום הזה ובהחלט הארת את עיניי - הייתה לנו כוונה, במסגרת תוספות תקציביות שהיינו אמורים לקבל בסוף שנת 2011, להגביר את תחום התעסוקה.
שלום שמחון: מאחר שהמשא שלנו התמהמה בנושאים שונים ומגוונים מול משרד האוצר, אז רק שלשום סוכם בינינו לבין האוצר על תוספת תקציבית, שבין היתר תהיה מיועדת להגברת מסלולי התעסוקה.
שלום שמחון: זה ר אחד, תיכף יפורט גם מה אנחנו מתכוונים לתת בימים הקרובים על-ידי אנשי המקצוע של המשרד.
שלום שמחון: לגבי הנושא של "טלדור" – גם כאן מנהל מרכז ההשקעות ירחיב.
שלום שמחון: מסלול התעסוקה באופן מיוחד ניתן ל"טלדור" למשך חמש שנים, כשההחלטות החדשות מרות רק על שלוש שנים.
שלום שמחון: חמש השנים מסתיימות בחודש מרץ הקרוב.
שלום שמחון: אם מדינת ישראל חושבת או חברי הכנסת חושבים שתמיכה למסלולי תעסוקה היא לכל החיים, לי אין בעיה לבצע את זה, אני בסך הכול משרד מבצע.
שלום שמחון: אבל אין כוונה לתת למישהו זריקת עידוד שנמשכת לכל החיים בלי הפסקה.
שלום שמחון: אין מצב כזה.
שלום שמחון: מי שמקבל את זה לחמש שנים, מאפשרים לו לעמוד על הרגליים ואחרי זה להמשיך הלאה.
שלום שמחון: אני באופן אישי לא מתנגד להגדיל משלוש שנים לחמש שנים, רק שתדע שכרגע מסלול תעסוקה עומד על 30 חודש, מתוך כוונה שאותו מפעל שמקבל תמיכה יוכל להמשיך לצעוד לבד.
שלום שמחון: במקרה של "טלדור", הוא נכנס לסיטואציה שאפשרה לו להיות חמש שנים ולא שנתיים וחצי.
משה גפני: הרי אתה אומר שזה רק 30 חודש.
שלום שמחון: זה השתנה.
שלום שמחון: במהלך התקופה זה השתנה.
שלום שמחון: עם "טלדור" עשינו הסכם לחמש שנים, בינתיים התוכנית השתנתה ל-30 חודש.
שלום שמחון: אבל הם מסיימים את חמש השנים שלהם בחודש מרץ הקרוב ואז הם צריכים להמשיך לצעוד לבד.
שלום שמחון: אנחנו מבינים שיש בקשה שהופנתה אליך, אדוני היושב ראש, לבחון אפשרות להמשך.
שלום שמחון: אני רק מציג בפניך את המשמעויות של ההמשך.
משה גפני: אני שמח שאתה מעלה את העניין הזה.
משה גפני: ראש עיריית אשקלון כאן?
סופיה ביילין: אני סגנית ראש העיר.
משה גפני: אם ראש העיר יגיע אז אאפשר לו, ואם לא – אאפשר לך.
סופיה ביילין: הוא דיבר אתי עכשיו וביקש ממני להיות פה.
סופיה ביילין: יש לנו גם נציגים, יש פה יושב ראש ועד העובדים.
משה גפני: בסדר, רק רציתי לדעת עם נמצאים, זה עדיין לא על סדר-היום.
משה גפני: השר העלה את זה, אז אמרתי שבהמשך אאפשר לכם.
משה גפני: אני אומר לך, הפכתי להיות הוועדה לפניות הציבור של כל המפעלים במדינת ישראל.
משה גפני: אני מתחיל לטפל - - -
גאלב מג'אדלה: לא של כולם, רק אלה שבקשיים.
משה גפני: אלה שבקשיים כמובן.
משה גפני: אלה שלא בקשיים, את הכסף שהם מרוויחים הם לא באים אליי.
משה גפני: יש פה פניות של ועדי עובדים במפעלים רבים.
שלום שמחון: נניח שהיום היית מייצר תוכנית לחמש שנים.
שלום שמחון: נניח ש"טלדור" הייתה נכנסת ובעוד חמש שנים אתה עדיין יושב ראש ועדת הכספים והם באים אליך.
שלום שמחון: היית בוודאי אומר להם: כבר סידרתי לכם.
משה גפני: לא, אני לא אמרתי.
שלום שמחון: רק תן לי לסיים.
שלום שמחון: בסופו של ר, מפעל "טלדור" קיבל – ואני ממש לא נגד ובהחלט ויכול להיות שתיווצר סיטואציה, על פי החלטת ממשלה, שזה יורחב, לכן אני לא מביע את עמדתי.
שלום שמחון: אני רק אומר שכל אותם מפעלים, עושים אתם הסכם לפרק זמן מסוים, הם מקבלים תמיכה - ומפעל טלדור קיבל 7.5 מיליון שקלים במסלול הזה בשנים האחרונות - אם בכל פעם כאשר זה מסתיים אתה נותן עוד זריקה, אז בוא נכניס את זה כתוכנית קבע, כי זאת המשמעות של העניין.
שלום שמחון: המשמעות של העניין היא שכל המפעלים במדינת ישראל יקבלו תמיכה במסלולי תעסוקה לכל החיים וזה יהיה חלק מהעבודה, וזה בסדר.
שלום שמחון: אני לא אומר את דעתי, אני רק אומר מה המשמעות.
שלום שמחון: ברור לגמרי שיש פניות ליושב ראש ועדת הכספים, זה תפקיד מרכזי במשק הישראלי.
שלום שמחון: באופן טבעי, אתה לא יכול שלא לשמש כותל לפניות מהסוג הזה.
שלום שמחון: אני רק אומר שהרבה פעמים צריך לראות את השיקולים האחרים, מה הם עושים ליתר המערכות.
משה גפני: אוקיי, נחזור לעניין.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, רק רציתי לשאול למה אין אינפורמציה לגבי 2012, מבחינת השקעות?
שלום שמחון: נר על זה.
משה גפני: תיכף המנכ"ל יתייחס.
משה גפני: זה הנושא, זו לא השאלה.