GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי פרידמן מרטון: רוב ההכשרות הן קצרות, אבל הן בנויות בצורה מעגלית, שיש בסופה תהליך השמה.
אורלי פרידמן מרטון: כשזה בנוי בצורה כזאת, עם שיתופי פעולה – כמו תב"ת, שירות התעסוקה, ויצ"ו, מייקרוסופט ועמותת תפוח - זה בדרך כלל מניב תוצאות מדהימות וזה חלק אינטגרלי מהדיון שצריך להיות כאן.
משה גפני: אברהם יוסטמן, בבקשה.
אברהם יוסטמן: אני סמנכ"ל קרן קמ"ח, שעוסקת קרוב לארבע שנים במתן מלגות לימודים לחרדים וחרדיות.
אברהם יוסטמן: הכסף שנתנו עד היום, קרוב ל-50 מיליון שקלים, בא ברובו מהמגזר הפרטי, אפרופו ריה של הגברת יחימוביץ.
אברהם יוסטמן: המצ'ינג מהממשלה הוא בין 15% ל-20% - לא מספיק ולא מספק.
אברהם יוסטמן: אבל מעבר לשאלה האקטואלית שנדונה היום בכל מיני מקומות, איפה הכסף, שבזה אנחנו סומכים על היושב ראש, שכפי שראינו עושה את העבודה מצוין עבורנו, אני רוצה לר על זה שאנחנו שולחים אלפי אנשים שלומדים במקומות עבודה ברמה גבוהה מאוד.
אברהם יוסטמן: אני מר על זה שבשבוע שעבר, למשל, נחתם הסכם בין מכון לומדה, שהוא מכון חרדי שממוקם על גבול מאה שערים, לבין רשת אורט ליצירת שלוש קבוצות של הנדסאים תוכנה, חשמל ואלקטרוניקה.
אברהם יוסטמן: מה שמדיר שינה מעינינו זו שאלה פשוטה מאוד: מה הם יעשו בסופו של ר והיכן הם ייקלטו?
אברהם יוסטמן: מעבר לאפשרויות התקציביות, אנחנו חושבים שדרושה כאן אמירה החלטית של הממשלה, של העומדים בראש, של שריה וכל מי שמעוניין לעזור - שוק התעסוקה חייב לקלוט את העובדים החרדים.
אברהם יוסטמן: מנכ"ל בזק צריך לדעת שבמשימות השנתיות שלו יש לו צורך להעלות את אחוז החרדים המועסקים במתקניו בכמה אחוזים מכובדים, ולא שנקבל במענה לשאלה ששלחנו לשם אפס פסיק משהו אחוז של חרדים שמועסקים שם.
משה גפני: גם אתם שואלים כמה חרדים יש שם?
משה גפני: בגלל שאני שואל כל הזמן.
אברהם יוסטמן: אנחנו כל הזמן שואלים כדי לדעת אם אנחנו עושים את הר הנכון ואם אנחנו לא זורים את כספנו לשווא.
משה גפני: לא יאומן איזו צביעות יש במדינה הזאת.
משה גפני: ארגון נעמ"ת, עורכת הדין אורלי ביטי.
אורלי ביטי: אני רוצה להשיב לכמה רים שנאמרו כאן בעניין מרכזי התעסוקה.
אורלי ביטי: אני מנהלת תוכנית תעסוקה בנעמ"ת, שמאוד דומה לתוכנית של קרן אברהם, שעוסקת קודם כול באיזושהי פעולה פרואקטיבית, לפני שהאישה הערבייה הופכת להיות דורשת עבודה.
אורלי ביטי: מועסקות אצלנו נשים מהמגזר הכפרי עם 10–12 שנות לימוד.
אורלי ביטי: זו לא אוכלוסייה הכי קלת השמה, כולן לא עבדו בעבר.
אורלי ביטי: יושב מולי מר יוסי פרחי.
אורלי ביטי: התוכנית שלנו מעוצבת בשיתוף פעולה מלא עם הממשלה.
אורלי ביטי: אני לא באה להחליף את שירות התעסוקה, אני לא תופסת את עצמי כך.
אורלי ביטי: אני לא באה להחליף את האגף להכשרה מקצועית של התמ"ת, אני לא תופסת את עצמי כך.
אורלי ביטי: החוויה שלי, הניסיון שלי בעבודה מול רשויות הממשלה, במיוחד שירות התעסוקה, היא יוצאת מן הכלל.
אורלי ביטי: יש הירתמות, לא בירוקרטיה, לא פקידות, לא מענה - מקצועיות, אתוס מפותח, כלים.
אורלי ביטי: התוכנית שלנו היא תוכנית זולה יחסית, אנחנו מגיעים ל-75% השמה ואחזקה במשרה למשך שנה, והעלות היא 6,000 שקלים למשתתפת.
אורלי ביטי: זו תוכנית יחסית זולה, בין השאר, משום שאנחנו משתפים פעולה עם הרשויות המקומיות, עם רשויות הרווחה, עם שירות התעסוקה, עם האגף להכשרה מקצועית – עם כל השירות הציבורי המצוין שיש במדינה הזאת.
אורלי ביטי: אני חושבת שבמקום לחפש המצאה חדשה – תמיד אנחנו מנסים להיות רפורמאטורים - צריך לעבות את זה, כי הם עושים את זה מצוין.
משה גפני: אתי מלר מהג'וינט, בבקשה.
אתי מלר: דבר ראשון, אני רוצה לומר שהכלי הזה מייצר משרות חדשות באופן מובהק.
אתי מלר: זה נאמר פה, ואני רוצה לחזק את הנושא הזה.
משה גפני: הכלי הזה – מה הכוונה?
אתי מלר: הכלי של המרכז להשקעות, שעליו נסוב הדיון.
משה גפני: זאת אומרת, את מברכת את התמ"ת.
אתי מלר: אני מברכת את האופציה הזו של התמ"ת.
אתי מלר: אני מצרה מאוד שבשנה האחרונה היה קשה להפעיל את הכלי הזה, אני מצרה על התקציב הדל שעומד לזכות הכלי הזה.
אתי מלר: מאוד קשה לשכנע חברות, כמו "הפניקס" שדיברו כאן ועוד חברות גדולות במשק שמוכנות לקלוט את החרדים לעסק שלהם בתהליכים בירוקרטיים - - -
משה גפני: יש לך ניסיון בג'וינט.
משה גפני: האם נכונים הסקרים שאנחנו מקבלים כל הזמן, שקשה מאוד לקלוט אוכלוסיות מיוחדות, בעיקר חרדים, אפילו במקומות עבודה פרטיים?
אתי מלר: זה נכון לעובד הראשון או השני, שצריך לעשות איזשהו גשר.
אתי מלר: אני משערת שזה נכון לכלל האוכלוסיות, כמו חרדי וכמו עולה חדש.
אתי מלר: אבל אחרי שיש איזושהי מאסה קטנה מאוד, המעסיק קולט את העובד ה-13, ה-14, ה-30 וה-50 ואין צורך בתיווכים נוספים.
אתי מלר: יושב לשמאלי אשר שטרית, מנהל בפועל של החוק הזה.
אתי מלר: אני בטוחה שהוא ידיד מקצועי של כלל האוכלוסיות שנדונו כאן, בוודאי של האוכלוסייה החרדית שאני מייצגת בשולחן הזה.
אתי מלר: אני חושבת שהשר צריך לתת לו לתפקד.
שלום שמחון: שטרית, אני מפריע לך?
קריאה: הוא צריך כסף, זה הכול.
קריאה: יהיה כסף הכול יהיה בסדר.
משה גפני: שטרית הוא עובד מסור, מצוין.
משה גפני: אם אתי מלר אומרת שהוא עובד מצוין אתם יכולים להתגאות בו.
משה גפני: שיינדי באבד מתמ"ך, את רוצה להגיד משהו?
משה גפני: יותר מדי נשים חרדיות היום.
משה גפני: אני פשוט נותן תשובה להדרת נשים.
גאלב מג'אדלה: כבוד הרב, זה לא מוזמן?
משה גפני: שום דבר לא מוזמן.
משה גפני: האישה הזאת עוסקת שנים רבות בעניין של תעסוקת חרדים.
משה גפני: אתי מלר, כמה זמן את נמצאת בג'וינט?
אתי מלר: שמונה שנים.
משה גפני: שמונה שנים.
משה גפני: מה מוזמן פה?
גאלב מג'אדלה: לא מוזמן.
משה גפני: רק אותה לא יראיינו בתקשורת, יראיינו רק את זו שהסיקריקים הרביצו לה.
משה גפני: שיינדי באבד, בבקשה.
שיינדי באבד: בלי המעסיקים בתמונה הזאת לא היינו יכולים לעשות את העבודה שלנו – כולנו, כולל משרד התמ"ת, הג'וינט והעמותות.
שלי יחימוביץ': ברור שצריך מעסיקים בשביל מקומות עבודה.
שיינדי באבד: צריכים לאפשר להם לפתוח את הדלת.
שיינדי באבד: הם פתחו את השערים של התעסוקה בשביל האוכלוסיות האלה, אנחנו צריכים לחזק אותם, בפרט בגשר, עד - כמו שאתי אמרה - שהם תופסים עניין ואחר כך זה רץ.
ישראל אייכלר: אני רוצה לחזור על השאלה של היושב ראש.
ישראל אייכלר: האם זה נכון שרוב המפעלים במדינת ישראל מסרבים להעסיק חרדים באשר הם חרדים?
שיינדי באבד: קשה לי לדבר בשם כל המעסיקים במדינת ישראל.
שיינדי באבד: אני חושבת שיש לנו עדיין עבודה.
משה גפני: חברי הכנסת שואלים אותך האם יש תופעה כזאת.
שיינדי באבד: יש תופעה שאנחנו חייבים להסביר למה כדאי, איך כדאי ומה לעשות.
משה גפני: מה שאתם עושים, אתם עושים פעולה מבורכת.
משה גפני: השאלה הייתה: אם אתן לא נמצאות או לא נמצאים, האם יש קושי לקלוט אצל מעסיקים פרטיים?
שיינדי באבד: התשובה היא חיובית.
שיינדי באבד: לצערנו, כן.
משה גפני: גברת גנות, בבקשה.
רחלי גנות: אני מייסדת ומנכ"לית של חברת "רייצ'יפ".
רחלי גנות: החברה שלי מעסיקה 60 מהנדסות חרדיות בתחום של פיתוח שבבים, מה שנקרא עולם הסמיקונדקטור.
רחלי גנות: רציתי לדבר על חשיבות התקציבים האלה, מעבר להזדמנות שאנחנו נותנים למהנדסות מאוד מוכשרות למצות את הפוטנציאל שלהן, בדרך כלל חברות כמו שלי, וחברות נוספות שנמצאות כאן, נותנות שירותים שהם מה שנקרא שירותי low cost.
רחלי גנות: השירותים שאנחנו נותנים לחברות בארץ, כמו "אינטל", "סאנדיסק" ועוד חברות נוספות, אלא חברות בין-לאומיות שיש להן סניפים בארץ, ועל זה לא דיברו.
רחלי גנות: החברות האלה זוכות במכרזים מול חברות האם בזכות השירותים שאנחנו נותנים.
רחלי גנות: חברה כמו "אינטל", כדי לזכות בפרויקטים פה בארץ, חייבת לשלב שירותים של low cost בפרויקטים שלה.
רחלי גנות: זאת אומרת, התקציבים האלה לא מסייעים רק לאוכלוסיות הייעודיות, אלא גם לכל המהנדסים שיושבים במת"מ בחיפה, בוגרי טכניון שיכולים לעבוד ב"אינטל", ב"סאנדיסק", שמקבלים פרויקטים בארץ בזכות השירותים שאנחנו נותנים.
גאלב מג'אדלה: החברה שלך בבני ברק?
רחלי גנות: כן.
גאלב מג'אדלה: והמהנדסות הן תושבות בני ברק?
רחלי גנות: תושבות בני ברק והסביבה.
גאלב מג'אדלה: 60 מהנדסים?
משה גפני: אל תעשי עם הראש.
משה גפני: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה היה שר בממשלת ישראל, הוא חבר ועדת כספים מאוד חשוב.
משה גפני: שאל אותך שאלה: האם העובדות במפעל שלכם, הנדסאיות או מהנדסות, האם הן תושבות בני ברק?
משה גפני: חרדיות לא חרדיות – מה הן?
רחלי גנות: יש לנו סעיף בבני ברק של 50 מהנדסות חרדיות מאזור בני ברק ופתחנו השנה סעיף בחיפה עם 10 מהנדסות.
משה גפני: מהנדסות מה?
רחלי גנות: הנדסאיות תוכנה או מהנדסות תוכנה.
משה גפני: אבל מה הן?
רחלי גנות: נשים חרדיות.
משה גפני: חרדיות, אז תגידו.
משה גפני: מה אתן מתביישות?
משה גפני: זה לא מסתדר עם הכתבות בטלוויזיה, אבל להגיד את האמת.
שלי יחימוביץ': איפה הן למדו הנדסה?
רחלי גנות: בסמינרים.
משה גפני: בסמינרים של "בית יעקב".
משה גפני: זה סוג אחר של חרדים, לא מה שאנחנו מכירים כאן במדינה.
משה גפני: הם באו מהמאדים.
משה גפני: הכתבים של הערוץ הראשון, השני, השלישי והרביעי לא מכירים אותם.
משה גפני: הרב רביץ, בבקשה.
משה גפני: לא נשאר הרבה זמן.
משה גפני: לא ביקשת בהתחלה, אחרת הייתי נותן לך.
יצחק רביץ: אקצר.
יצחק רביץ: אני מדבר מטעם הג'וינט.
יצחק רביץ: חשוב לומר, בעקבות דברים שנאמרו כאן, הג'וינט משקיע מהכסף שלו כמצ'ינג עשרות מיליונים בתוכניות תעסוקה שונות.
יצחק רביץ: זה משפט חשוב שייאמר לפרוטוקול – בתוכניות שונות, גם באקדמיה וגם במרכזי תעסוקה.
יצחק רביץ: הוא מביא גם את המומחיות שלו, מעבר לכסף.
יצחק רביץ: בגלל המומחיות של הג'וינט הגענו לאן שהגענו, גם בתעסוקת חרדים וגם בתעסוקת ערבים ועולים חדשים.
יצחק רביץ: דבר נוסף, בעקבות השאלה ששאלת קודם, אני חבר בצוות מצומצם בנציבות שירות המדינה, שכבר שנה גוררים רגליים.
יצחק רביץ: מנסים לחשוב איך להכניס לשירות המדינה חרדים, מתוך 60,000 עובדי מדינה.
יצחק רביץ: בפגישה האחרונה שהייתה לנו עם הנציב עלה על השולחן החוק שאתה הגשת, ושאלתי את הנציב: אדוני הנכבד, למה ועדת השרים גלגלה את זה מכל המדרגות?
משה גפני: אז הוא אמר לך: בגלל שאנחנו צבועים?
משה גפני: הוא לא אמר לך.
יצחק רביץ: אגיד לך אחר כך.
משה גפני: אתה לא צריך להגיד לי.
משה גפני: אני תיכף אגיד את זה בקול.
יצחק רביץ: אבל אני חושב שחייבים להעלות את זה על סדר היום, כי מתוך 60,000 עובדי מדינה היה מצופה שיהיו לפחות 6,000 עובדים חרדים ואנחנו מדברים בקושי על חצי אחוז.
שלי יחימוביץ': זה צריך להיות ביחס דומה לשיעורי התעסוקה של החרדים באוכלוסייה.
יצחק רביץ: אבל אנחנו מדברים על פחות מחצי אחוז עובדים חרדים.
שלי יחימוביץ': אז זה באמת לא בסדר.
משה גפני: שלי, הכל צביעות, זה פשוט לא יאומן.
משה גפני: הייתי צריך להילחם פה שש שנים על תיקון החוק על יועצות המס החרדיות.
משה גפני: אברהם פורז היה שר מטעם שינוי, הוא אמר: זה מקצוע פרופסיונאלי.
משה גפני: הוא אמר שצריך לאשר לחרדיות, למה לא?
משה גפני: הרי הן צריכות לעבור את הבחינות.
שלי יחימוביץ': אולי צריך לחוקק חוק לייצוג הולם.
משה גפני: זה מה שהוא עכשיו אמר.
משה גפני: יש חוק שלנו, שר המשפטים אמר בוועדת השרים לחקיקה אמר בוועדת השרים לחקיקה: למה צריך לאשר את זה לחרדים?
משה גפני: מה, החרדים הם אנשים עם מוגבלות?
משה גפני: אז אמרתי במליאת הכנסת: כן, החרדים הם אנשים עם מוגבלות אם הם נותנים כבוד לשר הזה, והחרדים נותנים לו כבוד.
משה גפני: אז הם אנשים עם מוגבלות.
משה גפני: מר פרחי.
ישראל אייכלר: צריך לציין שיש חוק לייצוג הולם לנשים, לבדואים, עכשיו לדרוזים.
משה גפני: כולם יודעים את זה.
משה גפני: רק בשביל מסר היה צריך את החוק.
משה גפני: כולם הצביעו נגד.
ישראל אייכלר: רק לחרדים הם מתנגדים בכל תוקף.
ישראל אייכלר: הם כופרים בעצם קיומם של חרדים.
ישראל אייכלר: הם אומרים: אין הגדרה כזאת, חרדים.
ישראל אייכלר: אני זוכר שגולדה מאיר אמרה שאין עם פלסטיני.
משה גפני: אני עובר עם החוק הזה כבר הרבה שנים.
משה גפני: פעם אחת היה של משרד המשפטים בוועדת החוקה.
משה גפני: הוא אמר: אי-אפשר לתת הגדרה לחרדי בגלל שחרדי זה לא דת, לא גזע ולא מין.
משה גפני: אמרתי: מה הבעיה?
משה גפני: לוקחים את הציבור הכי דפוק במדינה, זה חרדי.
משה גפני: לא נתנו לאשר את זה, ועכשיו הם אמרו בוועדת השרים שאין אפליה לרעה של חרדים.
משה גפני: ככה אמר שר המשפטים.
משה גפני: בבקשה, מר פרחי.
גאלב מג'אדלה: אז איך הגעת להיות יושב ראש ועדת הכספים?
ישראל אייכלר: זכות הבחירה עדיין לא נשללה מחרדים.
ישראל אייכלר: כל זמן שיש נציגים ערבים לא מאפשרים שלילת זכות הבחירה מחרדים.
משה גפני: הרב אייכלר, מר פרחי מחכה פה בסבלנות הרבה זמן.
יוסי פרחי: אני חושב שהעיסוק במיעוטים, אנשים עם מוגבלויות וחרדים ברמה הלאומית ועם התמ"ת נכון.
יוסי פרחי: אני חושב שגם הדגשים שהמשרד נותן לעניין הזה נכונים.
יוסי פרחי: כשבאתי לדיון ואמרו לי שזה הנושא, הר הראשון שהבנתי הוא שמשרד התמ"ת אמור לבוא לפה ולהציג יעד לאומי - כמה אנשים הוא רואה שנכנסים לעבודה, ובמספרים שעומדים ביחס ישר לאוכלוסייה.
יוסי פרחי: כלומר, זה היה נכון, תוכנית העבודה של התמ"ת, לראות מספר של 30,000–40,000 כיעד של אנשים שהת"ת רוצה להכניס למעגל התעסוקה.
יוסי פרחי: הנגזרת של היעד הזה צריכה להיות כל השאר - גם התקציבים, גם לכמה מפעלים התמ"ת נותן יד ובסוף השנה בוחנים אותם, אם הצליחו או נכשלו, וכמה שטחי מסחר יקומו.
יוסי פרחי: אני לא חושב שההצגה דרך המסלול התקציבי היא הצגה נכונה.
יוסי פרחי: ההצגה צריכה להיות יעד דרך מה שהחברה צריכה, דרך מה שהחרדים והערבים צריכים בהיבט המספרי.
יוסי פרחי: זה ר אחד.
יוסי פרחי: ר שני, אני מאוד מודה לך שאתה הולך לקיים דיון על מרכזי התעסוקה.
יוסי פרחי: ברשותך, אומר רק חצי משפט.
יוסי פרחי: התוכנית שהועברה בממשלה למרכזי תעסוקה היא נכונה, צריך מרכזי תעסוקה.
יוסי פרחי: השיטה הולכת להחליש את המגזר הערבי וליצור אשליה שעשינו משהו – ובזה לא עשינו כלום.
יוסי פרחי: אני רוצה לספר לכם שבן-גוריון, בפעם השניה שחזר לממשלה, בשנת 1959, הר העיקרי והראשון שהוא הציב לעצמו זה לפורר את כל לשכות העבודה שהיו קשורות להסתדרות בערים ולבנות תאגיד ממלכתי חזק ויציב, שמונהג בצורה רצינית, יש לו תורה רצינית ויש לו השפעות.
יוסי פרחי: אתן דוגמה, אתמול קיימתי דיון עם המשטרה, המשטרה הזמינה משירות התעסוקה 1,500 שוטרים.
יוסי פרחי: נפגשתי עם ראש לשכת הגיוס, והיא רוצה ממני 1,500 שוטרים.
יוסי פרחי: ברגע שיש גוף אחד והנהלה אחת אתה יכול להוריד את זה לכל מרכזי התעסוקה וממחר, מיום ראשון בבוקר, כל השירות מתגייס לגייס 1,500 שוטרים.
יוסי פרחי: אבל אם מפצלים את זה ולכל עיר ולכל כפר מרכז תעסוקה משלו, אנחנו הולכים לגרום נזק גדול מאוד לשוק התעסוקה במדינת ישראל.
יוסי פרחי: אני רוצה לומר לך, השר, באמת ומלב אל לב: המהלך הזה, בראייה עתידית של מספר שנים, יגרום נזק גדול מאוד ואולי אז יבוא מושיע, כמו בן-גוריון, ויחדש את זה מחדש.
שלום שמחון: מר פרחי, תאמין לי, אם מנכ"ל התמ"ת היה עושה מה שעשית כרגע, הוא לא היה מגיע למשרד.
שלום שמחון: אני אומר לך בגלוי.
משה גפני: עיריית אשקלון, איריס ליבוביץ, משפט אחד.
יוסי פרחי: כבוד השר, אם מישהו היה נועץ בשירות התעסוקה לפני החלטת הממשלה – למרות שיש לך חובת התייעצות לפי סעיף 23 לחוק התעסוקה, ואם אחרי החלטת הממשלה מישהו היה בא ושומע אותי והייתי משמעויות, לא היית צריך להגיד את המשפט שאמרת עכשיו.
שלי יחימוביץ': הייתה החלטת ממשלה בלי להתייעץ עם שירות התעסוקה?
יוסי פרחי: אף אחד לא התייעץ.
יוסי פרחי: זה נעשה במחשכים.
יוסי פרחי: אני והשר שמענו על זה באילת, כשהיינו בסיור.
איריס ליבוביץ: אני מנהלת האגף לקידום פרויקטים כלכליים בעירייה.
איריס ליבוביץ: אני רוצה לבוא עם בשורה לעובדים, וכמו שאני מבינה פה משהו רוחבי לא יהיה ומזה החשש.
איריס ליבוביץ: אני רוצה לעדכן: "טלדור" התחייבו במכרז שלהם ל-150 עובדים לפני כחמש שנים.
איריס ליבוביץ: היום יש קרוב ל-300 עובדים ב"טלדור", והם הגישו בסוף 2010 בקשה לתוספת עובדים, ועל זה לא דנו פה.
איריס ליבוביץ: מאוד חשוב לי, שאם אין פתרון, לפחות את זה לאשר, כי הנושא הוא תלוי תקציב, כמו שדיברתם.
איריס ליבוביץ: אני לא יודעת אם אתם יודעים את המספרים באשקלון.
איריס ליבוביץ: באשקלון יש 4,400 מובטלים, מחציתם הם מוגבלים.
איריס ליבוביץ: כלומר, יש בעיות של הבטחת הכנסה רבות בעיר.
איריס ליבוביץ: אני, כמקדמת תעסוקה, מאוד קשה להביא מפעלים לאור המצב הביטחוני, ולזה צריך לשים לב.
איריס ליבוביץ: מאוד חשוב לי הסיוע ולבוא עם בשורה לעובדים.
שלום שמחון: אני צריך לענות על כמה עניינים ואשמח לענות עליהם.
שלום שמחון: אני גם אגע בנושא של מרכזי שירות התעסוקה ובשביתה שהסתיימה הבוקר.
משה גפני: אני רוצה לעשות לך סדר.
משה גפני: נושא הדיון הוא הנושא שלשמו התכנסנו.
משה גפני: אם אתה יכול להתחיל בזה, לתת תשובות למה שכולם יושבים פה מודאגים - מה הולך לבוא בפועל מבחינת הפרויקטים האלה, שהם פרויקטים חשובים גם למדינת ישראל וגם לעובדים.
משה גפני: לאחר מכן יש את הנושא שהצטרף לעניין, הנושא של שירות התעסוקה.
משה גפני: הנושא השלישי הוא אשקלון, אם אפשר לומר משהו, בגלל שהתווספו עובדים.
שלום שמחון: אשקלון ו"בריל".
שלום שמחון: אגיד גם משהו על נעלי "בריל", גם את זה ביקשתם.
משה גפני: אני רק אבקש, אם תוכל ויהיה לך זמן, להגיש משפט אחד לגבי הנושא של ועדת קדמי, או שהוא יגיד, לגבי הנושא של מחירי המזון.
שלום שמחון: לא, אני לא חושב שזה אפשר, זה גם לא נכון.
משה גפני: בלאו הכי נצטרך באיזשהו שלב להתכנס.
שלום שמחון: אני פשוט מודע להיקף הפניות אליכם, יש אותן פניות.
משה גפני: בסדר, לשיקולך.
משה גפני: בוא נתחיל בנושא שלשמו התכנסנו.
שלום שמחון: היעדים של הממשלה בשנת 2020 הם לעלות מ-24% תעסוקת נשים במגזר הערבי היום ל-40%; הכוונה שלנו היא לעלות במגזר המיעוטים אצל הגברים מ-67% ל-77% בשנת 2020; הכוונה שלנו בחרדים לעלות בקרב הגברים מ-35% היום ל-65% בשנת 2020; אצל הנשים החרדיות הכוונה היא להשוות להיקף הנשים במגזר היהודי הכללי.
שלום שמחון: אלו המטרות, לשם אנחנו רוצים להגיע בשנת 2020.
שלום שמחון: אנחנו לא מתכוונים, כמובן, שזה יושג רק על-ידי מסלולי תעסוקה.
שלום שמחון: אנחנו מתכוונים שארגז הכלים שעומד לרשותנו יהיה בהיקפים גדולים והוא יקרה גם בייצור של מקומות עבודה על-ידי הסקטור הפרטי, גם על-ידי הסקטור הממשלתי וכמובן, גם על-ידי מסלולים שבהם נעודד אותם בשנים שיבואו.
שלום שמחון: מסלול התעסוקה יהיה אחד מהם, אבל כל מי שחושב שהכוונה של מדינת ישראל היא להעסיק מדי שנה עשרות אלפי אנשים במסלולי תעסוקה ולתמוך באופן קבוע לאורך זמן טועה.
שלום שמחון: זה יקרה בשורה ארוכה של כלים, לצד העובדה שהודענו כאן שהתקציב לשנת 2012 לא יפחת מ-75 מיליון שקלים לגבי האוכלוסיות הייעודיות, ואולי יהיה אף גדול מזה.
שלום שמחון: זה תוצאה של עבודה משותפת עם ועדת הכספים ועם יושב ראש הוועדה.
שלום שמחון: זה הכיוון שלנו, אנחנו נשתדל שזה יהיה יותר.
שלום שמחון: אני גם מניח שכאשר הרים יתגלגלו הנה בהחלט יכול להיות שהוא יגדל מעבר לסכום המסוים הזה.
שלום שמחון: בחודש פברואר, יהודה אלירז, ניתן תשובות לכל אותן בקשות שנמצאות על השולחן של כל החברות שפנו, כולל "הפניקס" וחברות אחרות שפנו כאן, ותהיה תשובה חיובית.
שלום שמחון: לא תימצא חברה שנכנסת למסלול הזה בשנה הבאה שלא נביא כסף מן הגורן ומן היקב.
שלום שמחון: מה שהיה בשנה החולפת לא יחזור על עצמו בשנת 2012, לא משנה איזו שנה היא תהיה.
שלום שמחון: אנחנו נעשה את מרב המאמצים כדי שהרים יקרו.
שלום שמחון: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה פנה בשתי בקשות, אז אני כבר רוצה לענות.
שלום שמחון: אני בהחלט אהיה מוכן לבחון עם שר החינוך מסלול תעסוקה בנושא החינוך לגבי תוספת משרות, שהיא מעבר לגידול הטבעי, למשרות שנועדו לתגבור מערכת החינוך בנושאים שונים, שיבואו מקרב האוכלוסיות המיוחדות.
שלום שמחון: אם שר החינוך יגיד שיש לו אלפי מורים או מאות מורים שהוא רוצה לשלב אותם בלימוד ערבית בבתי-ספר - - -
גאלב מג'אדלה: המספר שנתתי הוא של משרד החינוך, לא שלי.
שלום שמחון: אני אומר שאני מוכן ללכת לפרויקט.
שלום שמחון: הבקשה שלך הייתה הראשונה, לבחון את האפשרות הזאת.
שלום שמחון: אני אומר שאם שר החינוך ירצה להיכנס למסלול מהסוג הזה, לא לגבי כאלו שממילא ייכנסו לתוך המערכת, אלא אם הוא מתכוון לתגבר, לעשות פרויקטים מיוחדים - אני מוכן ללכת אתו לטובת הנושא.
שלום שמחון: שיבואו גם מקרב המיעוטים, גם מקרב החרדים, והלוואי, אם יש גם אנשים עם מוגבלויות שהם עובדי הוראה – אני אשמח.
שלום שמחון: מעבר לזה, נהיה מוכנים לבחון מסלולי תעסוקה נוספים לאקדמאים באוכלוסיות המיוחדות, ככל שיידרש.
שלום שמחון: הר השני, מאחר שהיושב ראש ביקש אתמול את הנושא של "טלדור" ושל מפעל הנעליים - - -
משה גפני: רגע, רק שניה.
משה גפני: הרב פינדרוס, התשובה של השר מספקת אתכם?
יצחק פינדרוס: אם עד פברואר כולם מקבלים תשובות חיוביות.
יצחק פינדרוס: אני לא יכול לבקש שיקבלו מינואר, כי זה בשבת.
שלום שמחון: אדוני סגן ראש העיר, אני גם קצת מופתע.
שלום שמחון: אני רוצה שתדע, ואני משוכנע שאתה יודע, שהקמנו מטה משותף לתעסוקה בעיריית ירושלים, של המשרד ועיריית ירושלים.
יצחק פינדרוס: מכיר.
יצחק פינדרוס: עומדים לצאת למכרז ומכינים מכרז.
יצחק פינדרוס: בינתיים יש חברות שבורחות בכל הארץ, כולל בירושלים.
יצחק פינדרוס: אני מכיר את המכרז של 15 מיליון שקל, עכשיו הולכים להביא מישהו שיבנה את המכרז.
יצחק פינדרוס: אני מכיר את הסיפור הזה.
שלום שמחון: אני מבקש להוסיף את הרים של סגן ראש העיר לפרוטוקול כאילו אני אמרתי אותם.
שלום שמחון: אגב, בירושלים ייפתחו שמונה מרכזי תעסוקה.
שלום שמחון: לגבי "בריל" – אפנה לשר הביטחון ואבקש ממנו לשקול פעם נוספת את הנושא של יבוא נעליים על חשבון הייצור המקומי.
שלום שמחון: עכשיו אני אומר את זה באופן כללי, ככל שמפעל "בריל" ירצה לעבור ולייצר בפריפריה באזור עדיפות נמצא עבורו מסלולים מיוחדים שיאפשרו לו לייצב את עצמו להגיע למקומות חדשים, ככל שהם ירצו.
שלום שמחון: בכל מקרה, מינינו לאחרונה משנה למנכ"ל, ממונה חדש על ענף התעשייה במשרד, ינון אלרואי.
משה גפני: כנראה נקיים על זה דיון.
שלום שמחון: אז אני כבר אומר.
שלום שמחון: אנחנו גם נזמין את "בריל" ונדון אתם על האפשרויות השונות וגם תהיה פניה לשר הביטחון.
שלום שמחון: ינון אלרואי, המשנה למנכ"ל, ירכז עבודה סביב העניין הזה.
שלום שמחון: תנו לנו קצת זמן.
שלום שמחון: לגבי הנושא של "טלדור" – יש כ-700 חברות שנהנות ממסלול תעסוקה, שבשלב כזה או אחר הזמן יסתיים גם עבורן.
שלום שמחון: אני רוצה שנבין מה הן השלכות הרוחב.
שלום שמחון: מפעל "טלדור" זה לא מפעל קטן וצנוע, זה מפעל שמעסיק הרבה מאוד אנשים, כ-3,000 עובדים.
שלום שמחון: זה לא איזה משהו מאוד נקודתי.
שלום שמחון: זו הטבה שניתנה לחמש שנים.
שלום שמחון: אני רק רוצה להצביע, בלי לפגוע בנקודה שנמצאת באשקלון.
שלום שמחון: באשקלון, לפי דעתי, חוץ מהנושא של "טלדור, יש 10–15 חברות שנהנות ממסלול תעסוקה.
איריס ליבוביץ: עוד שתיים.
חזי צייג: נהנו בסך הכול עשר.
שלום שמחון: בסך הכול עשר חברות גדולות.
שלום שמחון: נזמין את החברה לדיון אצלנו, אבל אני רוצה שנדע מה המשמעות של העניין.
שלום שמחון: זה מאות חברות, זה משהו מאוד רוחבי ואני לא בטוח שיהיה אפשר לעמוד בהיקפים מהסוג הזה.
שלום שמחון: בכלל, אדוני היושב, אני יודע שהחברות העסקיות מצאו בך כותל.
שלום שמחון: זה ר חיובי, אבל אשמח לקיים אתך שולחן משותף כדי שתבין מה עושה כל ר.
שלום שמחון: אני לא נגד "פרי גליל", אני רוצה שנדע את זה.
שלום שמחון: אני בעד - - -
משה גפני: אנחנו לא ניתן ל"פרי גליל" להיסגר, זה ר שיסגור את העיר.
שלום שמחון: אני מסכים אתך, אין סיבה ש"פרי גליל" ייסגר.
שלום שמחון: רק אני אומר שיש רים שלא בטוח שצריך לשים אותם על השולחן.
משה גפני: רק ר אחד על העניין הזה, שנדע באיזה מסלולים אנחנו עובדים.
משה גפני: אתה עושה את עבודתך עם אנשי המשרד שלך, ועושים עבודה נאמנה.
משה גפני: אתם הולכים לפי המסלולים הרגילים, ובאמת, אתה כל הזמן שואל: כמה זמן אתה רוצה שניתן להם?
משה גפני: למשל, ב"פרי הגליל" יש אפשרות להיכנס למסלולים נוספים, גם ב"טלדור".
משה גפני: יש אפשרות להיכנס למסלולים נוספים עם העובדים החדשים שהם קלטו שם.
משה גפני: אנחנו מנסים ליצור חריגות במערך הכללי.
משה גפני: אם אי-אפשר יהיה ליצור את החריגים, אנחנו הולכים למסלול של חקיקה.
שלום שמחון: אני לא כזה גיבור בחקיקה, יש חברים בחדר הזה שהם אלופי החקיקה.
שלום שמחון: אני רק רוצה להציע הצעה, שהיא הצעה מבנית.
שלום שמחון: הרי בסוף לא תוכל לתת תשובה חיובית לכל פניה.
משה גפני: יש רים שאנחנו לא מביאים.
שלום שמחון: בסופו של יום, גם אני הרי יודע שאם אמרתי לא יפחת מ-75 מיליון שקל, אז באופן פוליטי אתה יכול להביא את זה גם ל-150 מיליון שקל.
שלום שמחון: תאמין לי, אנחנו גם אומרים את זה לאנשי האוצר, שבאיזשהו שלב תבוא הדרישה שלך להגדיל.
שלום שמחון: גם אני יודע להשתמש בך, בדיוק כמו שאתה משתמש בי.
שלום שמחון: לגבי הנושא של החלטות שיש להן החלטות רוחב, בהחלט יכול להיות שיהיה אפשר ליצור מנגנון, והוא הרבה יותר טוב מחקיקה, שאישור חריג של שר האוצר ושר התמ"ת ידרוש את אישור ועדת הכספים.
שלום שמחון: אף אחד מאתנו לא רוצה להסתבך עם מבקר המדינה.
שלום שמחון: לא אתן למישהו משהו שלא מגיע לו.
משה גפני: ברור, גם פה לא רוצים.
שלום שמחון: אבל אם אפשר ליצור מעבר לחקיקה, מבחינתי - - -
גאלב מג'אדלה: בהסכמות.
שלום שמחון: אישור חריג של שר האוצר ושר התמ"ת, שיהיה מנומק ויובא לאישור ועדת הכספים, אני מעדיף אותו על חקיקה.
שלום שמחון: אני כבר אומר לך את זה.
שלום שמחון: אז תעבוד בכיוון הזה, יותר פשוט.
משה גפני: אבל כדי להזיז אנשים, המסלול של חקיקה הוא מסלול שמזיז.
שלום שמחון: אז הנה, נתתי לך הצעה.
משה גפני: אני מקבל אותה.
משה גפני: השר יחזור מחו"ל, אגיד לו את ההצעה שלך ואגיד לו: הנחנו את החוק הזה, אנחנו מבקשים שחרור מחובת הנחה.
משה גפני: לא רוצים ללכת למסלול הזה.
גאלב מג'אדלה: זו הזדמנות שהכנסת והממשלה משלבות ידיים לטובת האזרח.
משה גפני: באמת, אל תיסחף.
משה גפני: הכנסת והממשלה משלבות ידיים?
משה גפני: אגף התקציבים משלב ידיים?
משה גפני: מי משלב פה ידיים?
משה גפני: יש פה כיפופי ידיים, לא שילוב ידיים.
שלום שמחון: אני קואופרטיבי, מה אתה רוצה?
משה גפני: אתה כן, קיבלתי את זה.
משה גפני: הוא אמר שהממשלה משלבת ידיים.
משה גפני: אם אתה כל הממשלה, זה בסדר.
גאלב מג'אדלה: מבחינת התעסוקה הוא הממשלה.
גאלב מג'אדלה: יש לו סמכויות, עם כל הכבוד.
משה גפני: הוא לא לבד על המפה.
משה גפני: בלי אגף התקציבים הוא לא יכול לממש.
גאלב מג'אדלה: אבל אם אנחנו עוזרים לו אנחנו יכולים לכופף את אגף התקציבים לטובת האזרח.
שלום שמחון: אני רוצה להגיע לעניין האחרון, כדי שיושב ראש הכנסת לא יכעס, לא עליך ולא עלי.
שלום שמחון: לגבי הנושא של מרכזי התעסוקה, כפי שהועלה פה על-ידי חברת הכנסת יחימוביץ, והצטרפו אליה גם חברי כנסת אחרים – מרכזי התעסוקה הם לא ויסקונסין 2 ולא תוכנית אורות 4 והם גם לא הפרטה של שירות התעסוקה.
שלום שמחון: אני רוצה שקודם כול נשים את הרים על השולחן.
שלום שמחון: מאחר שגם היועץ המשפטי של הכנסת נדרש לעניין הזה, לפי פניה של חברתי, הוא כתב את הרים באופן - - -
שלי יחימוביץ': לא תמיד הוא צודק.
שלום שמחון: לא אמרתי שהוא צודק.
שלי יחימוביץ': אגב, אם הייתם מתייחסים אליו ברצינות כבר לא היה חוק הסדרים, למשל.
שלום שמחון: אני אענה על זה, ככל שאני יכול.
שלום שמחון: אני רוצה, אדוני היושב, לקרוא את המכתב של היועץ המשפטי.
שלום שמחון: לא אקריא את כל המכתב, רק כמה שורות.
שלום שמחון: "לעניין הפעלתה של התוכנית המדוברת, מרכזי תעסוקה באמצעות גורמים חוץ ממשלתיים, נראה כי זו אינה עומדת - - -"
משה גפני: שאלתי אותה למה היועץ המשפטי של הכנסת נדרש לעניין.
שלום שמחון: כי שלי פנתה אליו.
שלי יחימוביץ': אני מודה שלא תדרכתי אותו באינטנסיביות כמו שהתמ"ת תדרך אותו.
שלי יחימוביץ': יכול להיות שעשיתי טעות.
משה גפני: לא, לא, הוא יועץ משפטי טוב.
משה גפני: שאלתי רק למה הוא נדרש לזה והתשובה הייתה שאת פנית אליו.
שלום שמחון: לא אני פניתי אליו, אבל תן לי לקרוא שלוש שורות.
משה גפני: בבקשה, בשמחה רבה.
שלום שמחון: "לעניין הפעלתה של התוכנית באמצעות גורמים חוץ ממשלתיים, נראה כי זו אינה עומדת בניגוד לחוק שירות התעסוקה, שכן בהתאם לחוק עצמו, הן ביחס להכשרה מקצועית והדרכה בבחירת מקצוע והן ביחס להשמה המחוקק לא נתן בלעדיות לשירות התעסוקה.
שלום שמחון: כך, למשל, החוק מכיר באפשרות שגורמים פרטיים יעסקו בהשמה.