GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: יש רק ועדה אחת שמורכבת מאותה קבוצה.
משה גפני: לא זוכר את שמה.
משה גפני: שישים אנשים, כולם מאותה קבוצה.
משה גפני: אנחנו נדבר על הדיור והוא לא ירד מסדר היום.
משה גפני: אני חושב שזה יתרום, זה יתרום במידה מסוימת ואולי אפילו במידה יותר ממסוימת כי אם זה לא יתרום, אנחנו נמשיך הלאה לפקח על זה עד שהבעיה תיפתר.
משה גפני: את רוצה להקריא את הנוסח?
משה גפני: אני מודה לך על כך שעשית זאת מהר כי במשרד האוצר היה להם הרבה זמן.
שגית אפיק: תיקון חוק הלוואות לדיור – הוראת שעה (א) בתקופה של שנה מיום תחילתו של חוק זה או עד למימוש מלוא הסכום כאמור בסעיף קטן (ב), לפי המוקדם מביניהם, יקראו את חוק הלוואות לדיור, התשנ"ב-1992, כך שבתוספת, במקום הטור "שיעור הריבית לשנה" יבוא:
משה גפני: אני רוצה להעיר לגבי תקנון הכנסת.
משה גפני: תקנון הכנסת קובע שיושב ראש ועדה הוא יותר מהאפיפיור.
משה גפני: לאפיפיור יכולים לקרוא קריאות ביניים והקרדינאלים מתערבים, אבל יושב ראש ועדה בכנסת, מה שהוא אומר, צריך לעשות.
משה גפני: אני לא מרשה לך לדבר עכשיו.
שגית אפיק: "שיעור הריבית לשנה אחוז אחד פחות מהריבית הממוצעת של הבנקים למשכנתאות, כפי שמפרסם בנק ישראל, אך לא יאוחר משלושה אחוזים או מהריבית הנהוגה בבנק שנתן את ההלוואה, הנמוך מביניהם, מ-600 עד 999 נקודות.
שגית אפיק: אני מקריאה לך עכשיו החוק מכיוון שאני מחליפה רק את הטור של האחוזים ואני מסבירה למה מתייחסים שלושת האחוזים.
שגית אפיק: לגבי 600 עד 999 נקודות, היום שיעור הריבית הקבוע הוא עד 5.5 אחוזים.
שי חרמש: מה שיעור הריבית היום?
שגית אפיק: לפי החוק עד 5.5 אחוזים, אנחנו משנים את זה לעד 3 אחוזים.
שגית אפיק: מ-1,000 נקודות לפי החוק הקיים, זה עד 4 אחוזים, אנחנו משנים את זה לעד 3 אחוזים.
שגית אפיק: (ב) בשנת הכספים 2012 ידווח שר האוצר לוועדת הכספים של הכנסת אחת לשלושה חודשים על מימוש ההלוואות שניתנו לזכאים בסיוע של המדינה לפי סעיף קטן (א).
שגית אפיק: ועדת הכספים של הכנסת תקבע את עלות ההפרש שבין הריבית הקבועה בתוספת לחוק הלוואות לדיור כנוסחה אילולא הוראת השעה כאמור בסעיף קטן (א) – כלומר, לפי החוק הקיים כרגע, שזה 5.5 אחוזים ו-4 אחוזים - לבין שיעור הריבית הקבועה בהוראת השעה כאמור – שזה ה-3 אחוזים - כשהוא מוכפל במספר ההלוואות שניתנו לזכאים בסיוע של המדינה (בסעיף זה – מימוש מלוא הסכום).
שי חרמש: קיבלנו סמכות של האוצר לקבוע את העלות?
משה גפני: הסמכות היא בידיהם.
שגית אפיק: תסתכל על סעיף קטן (ד) שאומר שזה ייעשה לפי הערכות שר האוצר.
שי חרמש: אז מה הסמכות שלנו?
שי חרמש: כלום.
משה גפני: אנחנו גוף מפקח, לבדוק שהם לא משנים כאן מהקריטריונים שקבענו.
שי חרמש: ראובן צריך להסביר לי את המחיר.
ראובן קוגן: כשייתנו לי זכות דיבור.
שגית אפיק: (ג) נקבע כי מימוש מלוא הסכום כאמור בסעיף קטן (ב) שווה לסך של 150 מיליון שקלים חדשים תקוצר התקופה במועד האמור.
שגית אפיק: (ד) מימוש מלוא הסכום ייקבע על פי הערכת שר האוצר או מי שהוא הסמיך לכך, אלא אם כן הוכח להנחת דעתה, על פי הערכה אחרת שהוגשה לה כי מימוש מלוא הסכום שונה מהערכת שר האוצר.
שגית אפיק: הערכות לפי סעיף זה יוגשו בצירוף נתונים ואומדנים.
שי חרמש: ראובן, אני מרגיש כאן טמבל בעניין.
ראובן קוגן: גם אני.
שי חרמש: אם אתה ביחד אתי, זה לא מעודד אותי.
שי חרמש: אחוז אחד על מיליון אחד, סך מאה מיליון שקלים הלוואות.
שי חרמש: כשאתה מוריד אחוז אחד, הוא יעלה לך מיליון שקלים נזק, אתה צריך להעמיד מאה מיליון שקלים הלוואות.
ראובן קוגן: אחוז אחד של סבסוד הריבית, כשאתה לוקח את ההלוואה לעשרים שנים קדימה, שווה 10 אחוזים מהקרן.
ראובן קוגן: ההטבה המהוונת של הפחתה של אחוז אחד בריבית לעשרים שנים, שווה כ-10 אחוזים מהקרן.
ראובן קוגן: זאת אומרת, הלוואה שאתה נותן על 100 אלף שקלים, כשאתה מוריד לה את הריבית באחוז אחד, בעצם נתת הטבה של 10,000 שקלים.
שי חרמש: אתה מהוון את זה.
ראובן קוגן: כמובן שאתה מהוון את זה כי הרי אתה לוקח את זה על פני עשרים שנים ולכן זה פי עשר.
ראובן קוגן: הפער שאתה מדבר עליו, הוא בעצם בין ה-300 מיליון שקלים של האשראי הנוסף לבין ה-150 מיליון שקלים לסבסוד.
ראובן קוגן: אל תשכח שהאשראי הוא נוסף והסבסוד חל על כל התיק הקיים.
שי חרמש: על ההלוואות החדשות.
ראובן קוגן: הלוואות הן הלוואות שאתה לוקח במקום אחד, אבל יש לך שתי תופעות שקורות לך כשאתה מוריד את הריבית: האחת, אתה מגדיל את הסבסוד על התיק הקיים ושנית, אתה מגדיל את הביקוש ולכן יש לך גם אנשים נוספים.
ראובן קוגן: 300 מיליון השקלים של האשראי משקפים את הביקוש הנוסף.
ראובן קוגן: ה-150 מיליון שקלים של הסבסוד, משקפים את הסבסוד גם על התיק הקיים וגם על ההגדלה.
שי חרמש: על הכולל.
ראובן קוגן: על הכולל.
ראובן קוגן: יש לי מספר הערות.
ראובן קוגן: לגבי הרישא של שיעור הריבית לשנה.
ראובן קוגן: אחוז אחד פחות מהריבית הממוצעת של הבנקים למשכנתאות, כפי שמפרסם בנק ישראל – אין היום הטבה כזאת.
ראובן קוגן: יש היום לקונה בחוק וכשאנחנו מתקנים, אני לא רוצה שנחזור עליה.
ראובן קוגן: יש היום אוכלוסייה שהיא עד אלף נקודות והיא בכלל לא זכאית להלוואות בהתאם לכללים של שר הבינוי והשיכון ושר האוצר.
שגית אפיק: כן, אבל זה בכללים.
ראובן קוגן: אני לא רוצה שייעשה כאן בלבול מול החוק.
ראובן קוגן: נכון להיום אופרטיבית אנחנו לוקחים אוכלוסייה של מעל אלף נקודות ומעלה בכלל הארץ ומורידים להם את הריבית.
משה גפני: מה אתה רוצה לשנות?
ראובן קוגן: לא, אני לא רוצה לדבר על הקבוצה הזאת שהיא קבוצה ריקה היום לגבי ההלוואה הזאת.
משה גפני: איפה מדברים עליה?
ראובן קוגן: מדברים עליה ברישא של אחוז אחד פחות מהריבית הממוצעת של הבנקים.
ראובן קוגן: אין היום אוכלוסייה כזאת ולכן אני מציע לאשר רק את השלושה אחוזים.
משה גפני: אבל זה מופיע בחוק.
משה גפני: אנחנו לא משנים את החוק.
משה גפני: בסדר, אתה לא רוצה.
שי חרמש: ראובן, עוד שאלה.
שי חרמש: תן לי להבין דבר אחד.
שי חרמש: סלח לי על ההערה המקצועית, אבל תקציב הולך על בסיס מזומן.
שי חרמש: נכון שאלה עשרה אחוזים הטבה פרוסה על עשרים שנים, אבל לאותה שנה זה אחוז.
שי חרמש: אל תבלבל אותנו.
ראובן קוגן: אני מסביר.
משה גפני: תאמין לי שאתה צודק, אבל יש לי בקשה אליך והיא לא להגיד אמת עכשיו.
ראובן קוגן: לא, הוא לא צודק.
שי חרמש: המצטבר פרוס על עשרים שנים.
שי חרמש: הנזק לשנה הוא אחוז.
ראובן קוגן: אבל זה לא נזק לשנה.
ראובן קוגן: ההתחייבות שהמדינה נתנה.
שי חרמש: בסדר אבל כל שנה העלות תהיה אחוז.
שי חרמש: הרי אתה עובד על בסיס מזומן.
שי חרמש: זה לא מאזן.
ראובן קוגן: זה לא מאזן.
ראובן קוגן: זה שיקוף.
משה גפני: אולי ניתן לו לומר קודם את כל הדברים.
משה גפני: כמה הערות יש לך?
ראובן קוגן: אין לי הרבה.
ראובן קוגן: ההערה השנייה מתקשרת למה שאומר שי.
ראובן קוגן: ועדת הכספים של הכנסת תאשר עלות ההפרש המהוונת.
ראובן קוגן: זאת לא עלות הפרש אלא זאת עלות הפרש מהוונת.
משה גפני: היא לא מאשרת.
משה גפני: לא כתוב שהיא מאשרת.
שגית אפיק: זה לפי הערכת שר האוצר.
שי חרמש: הוא הופך את זה מאחוז לעשרה אחוזים.
שי חרמש: חוץ מזה, הכול בסדר.
שי חרמש: תבין את העניין.
שי חרמש: קבעת תקרה של 150 ואם זה לא מהוון, זה אחוז על כל מיליון, ואם זה מהוון, זה עשרה אחוזים על כל מיליון.
שי חרמש: זה יגיע לך ל-150.
משה גפני: מה אתה עונה לו?
ראובן קוגן: אני עונה לו שאם אני לא משקף את זה, זה אומר שתוקף הוראת השעה הוא לא שנה אלא עשרים שנים.
שי חרמש: אבל כל רגע אתה יכול לעצור את זה.
ראובן קוגן: אני לא יכול כי יש לי כאן דיווח ויושב ראש ועדת הכספים קובע.
משה גפני: אנחנו מתכוונים רק לשנה הזאת, רק ל-2012.
שי חרמש: את כל עשרים השנים הוא שם לך כאן.
משה גפני: אני מודיע לפרוטוקול שהכוונה היא לא לכל עשרים השנים אלא הכוונה היא רק העלות של 2012.
ראובן קוגן: עלות ל-2012 למשכנתאות של 2012.
ראובן קוגן: ההסכמה עם ועדת הכספים שההוראה הזאת היא הוראה לשנה.
שי חרמש: מי שחותם על ההלוואה, צריך לחתום שהוא לוקח בחשבון שמ-2013 רחמנא ליצלן זה יחזור לארבעה אחוזים.
ראובן קוגן: יש זכות מוקנית לאדם שקיבל הלוואה בשלושה אחוזים והוא גם יסביר לך למה הוא גם משכן את הבית שלו ומכר את קרן ההשתלמות שלו, ולכן זה בשלושה אחוזים.
ראובן קוגן: אני לא יכול להעלות לו לאורך חיי המשכנתא לארבעה אחוזים אלא אם כן היושב ראש יקיים דיון אחר.
ראובן קוגן: מה שמציע חבר הכנסת חרמש, הוא אמר להחתים את כולם על כך שאחרי כן זה חוזר לארבעה אחוזים.
משה גפני: מה הדבר האחרון?
משה גפני: אם אתה לא חייב, אל תגיד.
ראובן קוגן: לא הבנתי את סעיף (ד).
שגית אפיק: כמו שקובעים עלות תקציבית בוועדה, באותו אופן בדיוק זה ייקבע לפי הנתונים שיביא שר האוצר.
ראובן קוגן: נמצא כאן נציג של החשב הכללי.
ראובן קוגן: אני אסביר, לפחות לפי מיטב ידיעתי, איך זה עובד ואיתי יתקן אותי אם אני טועה.
ראובן קוגן: החשב הכללי, אחרי שהחוק הזה נכנס לתוקף, מתחיל לרשום את הסבסוד הנוסף הזה בספר התקציב.
ראובן קוגן: הוא ירשום את זה לפי הכלל הזה של העלות, מה שנקרא הסבסוד המהוון של המשכנתא בתקנה נפרדת שגם נפתח לטובת זה.
ראובן קוגן: את הדיווח על הרישום הוא יעביר לוועדת הכספים.
משה גפני: לנו אין סמכות להתערב בזה, אם זה אכן עונה על הקריטריונים.
ראובן קוגן: לכן אני שואל מה זה הסיפור של הערכה אחרת.
משה גפני: אנחנו יכולים לבוא לחשב הכללי, אחרי שאנחנו מקבלים דיווח, ולומר שהוא טעה כי החוק אמר שצריך לעשות את זה על פי הקריטריונים האלה, אמרת העלות היא 150 מיליון שקלים ואנחנו אומרים לך שעל פי הנתונים שלנו העלות היא רק 130 מיליון שקלים.
משה גפני: אנחנו אומרים את זה לחשב.
משה גפני: ההחלטה היא של שר האוצר אבל הוא צריך לשמוע אותנו.
ראובן קוגן: לשמוע אין בעיה, אבל זה לא מה שכתוב כאן.
משה גפני: אנחנו יכולים להביא חוות דעת אחרת.
שי חרמש: ראובן, כמה אתה מעריך יהיה נפח ההלוואות השנה?
משה גפני: שאלת מיליון הדולר.
ראובן קוגן: באמת שאלת מיליון הדולר.
ראובן קוגן: אנחנו בניתוחים שלנו, עת בנינו את העלות, התייחסנו לנפח השוק של מיליארד ומאתיים.
משה גפני: אני מודיע לפרוטוקול שהסמכות בעניין הזה היא של שר האוצר אבל שר האוצר צריך לפעול על פי כללים שקבענו אותם.
משה גפני: אמרנו שאנחנו שמים עוד דבר, אנחנו שמים לעניין הזה עוד דבר, אנחנו רוצים דיווח רבעוני, אנחנו רוצים שתהיה לנו את האפשרות גם לומר לשר האוצר שהפקידים שלו הטעו אותו וזה לא 150 מיליון שקלים.
משה גפני: לא הפקידים, חברי המרכז, לא חשוב מה, אבל זה יהיה דיון רשמי בחוק ושר האוצר יצטרך לשמוע.
משה גפני: אם מישהו אחרי כן ילך לבג"ץ, מכאן יצא מצב שאנחנו אמרנו על פי מרכז המחקר והמידע למשל, או על פי הכלכלן שי חרמש, שטעיתם.
משה גפני: יש לנו סמכות.
משה גפני: סופית שר האוצר יכול לומר שהוא שמע את מה שאמר שי חרמש, את מה שאמר מרכז המחקר והמידע, את מה שאמרו האנשים שלו והוא קובע שזה הסכום.
משה גפני: אנו מצביעים על האישור.
שי חרמש: בלי המהוות.
משה גפני: בלי.
שגית אפיק: מה זה המהוון?
שגית אפיק: איך אני כותבת את זה?
ראובן קוגן: עלות ההפרש המהוונת.
ראובן קוגן: ה-150 מיליון שקלים נבנו לפי עלות מהוונת.
משה גפני: השר יגיד שזאת המהוונת.
משה גפני: אני לא נכנס עד כדי כך לפרטים.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור ההצעה.
משה גפני: ההצעה אושרה פה אחד אמרתי לפרוטוקול ששר האוצר יגיד את הדברים לוועדה, אנחנו נגיד לו והוא יענה.
משה גפני: אנחנו מצביעים על הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית לאחר התיקונים שינו.
משה גפני: הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית – פה אחד
משה גפני: הצעת החוק עם התיקונים שעשינו אושרה פה אחד.
שי חרמש: שאלה טכנית.
שי חרמש: מגלי הסיר את הרביזיה על המענקים לבתי קשישים בהתיישבות של משרד השיכון.
שי חרמש: זה עבר?
גאלב מג'אדלה: אני שם רביזיה במקומו.
שי חרמש: טמיר, זה עבר?
שי חרמש: משרד השיכון, המינהל לבנייה כפרית, יחד עם המשרד לגמלאים.
טמיר כהן: אני צריך לבדוק את זה.
שי חרמש: תבדוק, כי חבל, הוא הסיר את הרביזיה.
משה גפני: פניות מספר 637 עד 639 – תחבורה
דוד שטיינמץ: גפני, יש לי שתי העברות קטנות.
דוד שטיינמץ: מאחר שאין כאן אף אחד, אם אפשר לדון בהן.
דוד שטיינמץ: אין בעיה.
משה גפני: אבל למה הם לא מגיעים?
משה גפני: אני לחוץ ולרפרנטים לא איכפת.
גאלב מג'אדלה: אם לא מגיעים, אנחנו לא דנים.
אנסטסיה סורוקינה: זאת פנייה של המשטרה.
משה גפני: המשרד לביטחון פנים.
משה גפני: הפנייה השנייה בחוברת, עמוד 5.
אנסטסיה סורוקינה: אני הרפרנטית של המשטרה.
משה גפני: האם הפנייה הזאת היא פנייה שאת יודעת להסביר אותה.
אנסטסיה סורוקינה: אני יודעת להסביר.
משה גפני: רציתי את המפכ"ל אבל הוא בחופש.
משה גפני: החלטתי שאני לא אגרום גם לשירות בתי הסוהר וגם למשטרה מצב בלתי הפיך כי אם זה לא יאושר עכשיו, הם יאבדו את הכסף.
משה גפני: דיבר אתי השר אהרונוביץ ואמר לי שהוא יסדר לי פגישה עם המפכ"ל.
משה גפני: אמרתי לו שאני לא רוצה פגישה עם המפכ"ל.
משה גפני: אני פשוט לא רוצה.
משה גפני: החליטו לפתוח אתי מערכת יחסים כזאת?
משה גפני: היא תהיה כזאת.
אנסטסיה סורוקינה: הפנייה נועדה להעביר סך של 55 מיליון ו-185 אלפי שקלים מתקציב הפיתוח של המשרד לביטחון פנים לתקציב השוטף.
אנסטסיה סורוקינה: עיקר השינויים הם תקצוב תוכנית אמרכלות של המשטרה בסך של כ-24 מיליון שקלים שעיקרם עבור דמי שימוש בנכסי מדינה.
אנסטסיה סורוקינה: תקצוב סך של 36 מיליון שקלים לשכר ולגמלאות של שירות בתי הסוהר.
משה גפני: לשכר ולגמלאות של שירות בתי הסוהר.
אנסטסיה סורוקינה: ו-32 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב.
משה גפני: אני לא רוצה לעכב, כי זה בלתי הפיך.
משה גפני: הם לא ראויים לזה, כל ראשי המשרד לביטחון פנים.
משה גפני: ככה מתנהגים עם גמלאי המשטרה?
משה גפני: על מה ביקשתי אתו את הפגישה?
משה גפני: חצופים.
משה גפני: לא חשוב, אני אאשר את זה.
גאלב מג'אדלה: אבל במה היא אשמה?
משה גפני: היא לא אשמה.
משה גפני: היא בסדר גמור.
משה גפני: לא תקפתי אף אחד, רק אמרתי שבמדינה יש אנשים שכנראה יש להם תחושות כוח בלתי נדלות.
אנסטסיה סורוקינה: 32 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב לצורך ביצוע התקשרויות.
משה גפני: אני מבקש להצביע על הפניות הללו כי אנחנו בסוף שנה ואני לא רוצה שייפגעו לא הגמלאות ולא השכר של שירות בתי הסוהר ודברים חיוניים אחרים.
משה גפני: לא הולך להיות לך קל בתחום הזה כל עוד אני יושב ראש הוועדה.
משה גפני: כשיחליפו אותי, יהיה לך יותר קל או יותר קשה.
שי חרמש: יש משהו באופק?
משה גפני: מה שיהיה.
משה גפני: יעבור ה-1 בינואר ולא יהיה את הלחץ הזה.
שי חרמש: לא, זה שאתה לא תהיה.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 791 ו-792 – פה אחד הפניות אושרו פניות מספר 841 ו-842 -
דוד שטיינמץ: מדובר כאן בכיסוי גירעונות השכר של הרשות להגבלים עסקיים על פי סיכום עם האוצר.
דוד שטיינמץ: כיסוי גירעונות שכר שוטפים של הרשות להגבלים עסקיים.
דוד שטיינמץ: הרשות להגבלים עסקיים כמו כל רשות או כמו כל משרד אחר, בבסיס התקצוב לשכר הוא נמוך.
דוד שטיינמץ: במידה שלא עובדים בכמויות, האוצר בסוף השנה משלים ממקורות של האוצר את ההוצאות לשכר של עובדי הרשות להגבלים עסקיים.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 841 ו-842 – פה אחד הפניות אושרו פניות מספר 845 ו-846 -
אנסטסיה סורוקינה: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב מתאם פעולות הממשלה בשטחים בסך של 10.5 מיליוני שקלים בגין הפרשות לגמלאות של קציני קבע.
גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לשמוע הסבר.
משה גפני: אם יש שאלות, בבקשה.
גאלב מג'אדלה: לא כולם חכמים כמוך.
גאלב מג'אדלה: לא במקרה בחרו בך ליושב ראש ועדת הכספים.
משה גפני: בחרו בי בגלל הרוב בסיעת יהדות התורה ולא בגלל שום דבר אחר.
גאלב מג'אדלה: אבל בתוך הסיעה בחרו את מי שהוא הכי חכם כדי שידאג להם הכי טוב.
אנסטסיה סורוקינה: זה כסף שמופנה לתקני קבע שהופרשו לגמלאות בעבר.
גאלב מג'אדלה: מאיפה זה נלקח?
אנסטסיה סורוקינה: זה כסף של משרד הביטחון, היה בעבר כסף של משרד האוצר וזה איזשהו הסדר.
גאלב מג'אדלה: מה זה תיאום הפעולות בשטחים?
גאלב מג'אדלה: זה מהם או להם?
אנסטסיה סורוקינה: לא, להם.
אנסטסיה סורוקינה: לתגבר את תקציב קיום הפעולות בשטחים.
אנסטסיה סורוקינה: זה התקציב שלהם.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 845 ו-846 – פה אחד הפניות אושרו פניות מספר 892 ו-893 -
דוד שטיינמץ: מדובר כאן בתוספת של 1.7 מיליון שקלים למכון היצוא.
דוד שטיינמץ: זאת השתתפות המשרד בעיקר לתערוכת GSM בברצלונה שהיא אחת התערוכות הגדולות ביותר בעולם בתחום התקשורת הסלולרית.
דוד שטיינמץ: שם מוקם ביתן לאומי של המשרד.
דוד שטיינמץ: בהתחלה נרשמו 31 חברות אבל בגלל החשיבות הגיעו 55 חברות וזאת השתתפות המשרד בהרחבת כל הפרויקט הזה שנעשה שם.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 892 ו-893 – פה אחד הפניות אושרו פנייה מספר 902 -
אנסטסיה סורוקינה: הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב המשרד לביטחון הפנים, בתקציב הפיתוח שלו, וגם תגבור בהרשאה להתחייב.
משה גפני: במה פיתוח?
משה גפני: איזה פיתוח?
אנסטסיה סורוקינה: תוכנית בינוי ותשתיות של שירות בתי הסוהר.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 902 – פה אחד הפנייה אושרה פנייה מספר 903 – ביטוח לאומי אין רפרנט.
משה גפני: פנייה מספר 916 -
קריאה: הרפרנטים לא כאן כרגע.
משה גפני: פניות מספר 919 עד 943 -
רועי קונפינו: הפנייה נועדה להעביר סכום של 779 מיליון שקלים ממקורות שונים לתקציב משרד הביטחון לשימושים שונים.
גאלב מג'אדלה: מה זה מקורות שונים?
רועי קונפינו: את רוב השימושים אני לא יכול לפרט כאן.
יעקב אדרי: עזוב אותי מהסיפור הזה.
יעקב אדרי: זה פשוט מדהים.
משה גפני: אני מבקש לאפשר לו להסביר שוטף.
משה גפני: אני רואה את זה לראשונה.
יעקב אדרי: ביקשתי שאני אגיע, אז הגעתי.
משה גפני: כן, אבל קודם אני רוצה להבין ואחרי כן תתייחסו.
גאלב מג'אדלה: הוא ביקש ממך לבוא כדי לאשר את הבקשות.
משה גפני: יש כאן מעלה גדולה שמורידים עשרה מיליון שקלים מפרויקט מרכבה.
משה גפני: עכשיו תסביר את הפנייה.
משה גפני: מדובר בפנייה גדולה ואני מבקש שתסביר מאיפה לוקחים, לאן נותנים, מה סוג הפנייה הזאת, כדי שאני אבין.
משה גפני: יש אחרים שכבר הבינו אבל אני עוד לא הבנתי כלום.
גאלב מג'אדלה: תשאיר את הדברים הרגישים לסוף כדי שאני אצא.
שי חרמש: גם לי אין סיווג ביטחוני.
יעקב אדרי: לא יהיה כלום.
יעקב אדרי: אתה תישאר כאן, אל תדאג.
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא באותו סיווג ביטחוני.
שי חרמש: אלה לא רק ערבים אלא גם רבי-טוראים.
רועי קונפינו: כל מה שניתן להסביר, אני אסביר כאן מיד.
רועי קונפינו: כאמור, הפנייה לוקחת מקורות שונים שכל המקורות הם עודפים שלא חויבו, תתי-ביצוע במשרדים השונים, פניות מהסוג הזה.
רועי קונפינו: לא מפחיתים כסף לאף אחד שצריך להשתמש בו.
יעקב אדרי: לאף אחד לא מפחיתים כסף?
רועי קונפינו: כל הכספים הם תתי-ביצוע במשרדים.
רועי קונפינו: עודפים.
רועי קונפינו: עודפים במקורות שונים.
יעקב אדרי: אתה יכול לפרט את המקורות האלה?
רועי קונפינו: כן, אני יכול לפרט.
רועי קונפינו: סעיף 83 למשל, אלה הוצאות פיתוח אחרות.
רועי קונפינו: סעיף 78, סעיף שקשור למשרד התעשייה והמסחר.
רועי קונפינו: סעיף 73, סעיף שמתקצב את מפעלי המים בישראל.
רועי קונפינו: סעיף 54 זה סעיף שמתקצב רשויות פיקוח שונות ורגולציה.
רועי קונפינו: סעיף 40 זה סעיף שמתקצב את משרד התחבורה.
רועי קונפינו: סעיף 39 מתקצב את משרד התקשורת.
שי חרמש: זה חותך את כל המשרדים.
רועי קונפינו: אנחנו לא מבצעים כאן הפחתה רוחבית.
שי חרמש: זה הרבה יותר גרוע.
רועי קונפינו: בכל המשרדים יש מקרים בהם לא כל התקציב מנוצל מסיבות שונות.
רועי קונפינו: למשל, לעתים חלק מהתקציב משוריין למקרה שתהיה עלייה בשכר ויהיה צורך להשתמש בכסף כדי לממן גירעונות שכר.
ציון פיניאן: השרים הרלוונטיים מודעים לכך?
רועי קונפינו: כמובן.
גאלב מג'אדלה: הם לא ניצלו את התקציבים?
רועי קונפינו: כן, המקורות האלה הם במקרים בהם המשרדים השונים לא מנצלים את התקציב שלהם ויש עודף שנגרם מסיבות שונות.
רועי קונפינו: את העודפים האלה אנחנו אוספים והסכום הזה מועבר.
משה גפני: אין לנו הרבה זמן ולכן נלך לפי הסדר.
משה גפני: אני מבקש שתעבור אתנו לפי הסדר ותאמר מהיכן לוקחים את הכסף.
משה גפני: תעבור על הפנייה.
משה גפני: אנחנו מעבירים למשרד הביטחון 779 מיליון שקלים.
משה גפני: זה העמוד הראשון.
אורי אריאל: שאלה מקדימה.
אורי אריאל: אני רוצה להבין במה ההעברה הזאת.
יעקב אדרי: הוא אומר שאי אפשר להגיד.
רועי קונפינו: אי אפשר להגיד.
אורי אריאל: זה סיכום ראש הממשלה בין שרי ביטחון ואוצר להעברת כשלושה מיליארד שקלים?
אורי אריאל: לא למה זה אלא למה זה עובר?
רועי קונפינו: מדוע זה עובר.
רועי קונפינו: אני רוצה לחדד.
רועי קונפינו: חבר הכנסת אריאל התייחס לסכום שעבר אתמול.
רועי קונפינו: הסכום שעבר אתמול הוא לא כסף תוספתי למשרד הביטחון.
רועי קונפינו: מה שעבר אתמול, זה 2.5 מיליארד שקלים, זה עניין טכני.
רועי קונפינו: כלומר, יש כספים שנמצאים בחוץ לארץ, סיוע אמריקאי, קרוב לשלושה מיליארד דולר בשנה.
רועי קונפינו: בשנה הבאה זה כבר יהיה 3.1 אם אני לא טועה.
רועי קונפינו: את הסכום הזה צריך לשקף בתקציב משרד הביטחון בשקלים.
רועי קונפינו: לכן כשאנחנו עושים את הפנייה הזאת, כל המטרה של הפנייה היא לא להוסיף כסף לתקציב הביטחון אלא לשקף אותו.
אורי אריאל: אבל כידוע שלושה מיליארד דולר זה לא שלושה מיליארד שקלים.
רועי קונפינו: שלושה מיליארד דולר זה בערך 12 או 13 מיליארד.
רועי קונפינו: צריך להעביר את הכספים בצורה הזאת כי שנת הכספים האמריקאית מתחילה באוקטובר ומסתיימת באוקטובר.
אורי אריאל: ומה עם ה-700 מיליון השקלים האלה?
רועי קונפינו: זה סכום תוספתי.
אורי אריאל: תוספתי, לפי מה?
אורי אריאל: לפי סיכום של?
רועי קונפינו: לפי סיכומים שונים שיש בין משרד הביטחון לבין משרד האוצר.
רועי קונפינו: למשל במקרה שראש הממשלה מנחה להקדים את הביצוע של הגדר המערבית ומוחלט על תקציב תוספתי במהלך השנה בגלל פעילויות ביטחוניות חשובות.
שי חרמש: מעבר למתווה ברודט?
רועי קונפינו: אני לא יודע כרגע לומר ספציפית אם הכספים האלה הם מעבר למתווה ברודט או לא.
שי חרמש: אנחנו עומדים כאן במצב כשכל רגע משחילים לנו תקציב ביטחון אחר.
שי חרמש: אני לא מבין בזה.
שי חרמש: אני רק רב-טוראי ואני רוצה הסבר.
שי חרמש: תגידו ברורות שמגדילים את תקציב הביטחון.
משה גפני: אתה יכול לעבור עם חברי הוועדה ולומר מהיכן מורידים?
רועי קונפינו: אני יכול.
משה גפני: תעבור לעמוד השני, גמלאות ופיצויים.
משה גפני: ממה מורידים?
רועי קונפינו: זה סעיף שתפקידו לממן בין השאר גמלאות של עובדי מדינה וגמלאות אחרות של אנשיםש הם לאו דווקא עובדי מדינה.
משה גפני: איך מורידים משם 124 מיליון שקלים?
רועי קונפינו: מכיוון שהדברים האלה הם בעיקרם קשורים לשכר, יש שם צורך לעתים להשאיר רזרבות משמעותיות למקרה שהשכר יתייקר.
רועי קונפינו: כאשר השכר לא מתייקר, יש אפשרות להעביר משם עודפים שלא בוצעו.
רועי קונפינו: לא לוקחים לאף אחד את הגמלה.
משה גפני: הוצאות שונות, הקלות במסים.
משה גפני: מורידים שם 120 מיליון שקלים.
רועי קונפינו: אותו הדבר.
רועי קונפינו: מכיוון שבסעיף הזה יש הוצאות רבות מאוד, יש סעיפים ספציפיים שתפקידם לוודא.
משה גפני: מה זה הקלות במסים?
רועי קונפינו: אני לא יודע לומר לך ספציפית מה זה הקלות במסים.
משה גפני: זה שנוריד עשרה מיליון שקלים יגרום לכך שמישהו לא יקבל הקלה במס?
משה גפני: מה זה רזרבה לפעולות מיוחדות שמשם מורידים 108 או 109 מיליון?
רועי קונפינו: שוב, אני לא יודע להתייחס.
משה גפני: לא, אתה צריך להגיד מה זה.
רועי קונפינו: אני לא יודע להתייחס ספציפית לכל תקנה ותקנה.
רועי קונפינו: בסופו של דבר אני יודע להגיד על הסעיף בכללותו.
רועי קונפינו: כל הכסף לא נגרע משום תקנה שתפקידה לבצע משהו כמו לתת הקלות מס לאנשים, להשתתף ברשויות מקומיות וכולי.
רועי קונפינו: כל הדברים האלה לא קורים.
רועי קונפינו: מה שקורה זה שיש תקנות ספציפיות בהן יש כסף שאמור להיות במקרה שהצמיחה נפגעת, למקרה שיש ירידה בהכנסות ממסים, למקרה שיש הסכמי שכר במשק שמגדילים את ההוצאה.
רועי קונפינו: התקנות האלה אמורות לממן את הדברים האלה.
משה גפני: מי החליט להעביר את הכסף הזה למשרד הביטחון?
רועי קונפינו: ההחלטה להעביר את הכסף הזה נובעת מכמה גורמים, בין השאר, למשל, יש סיכומים רב-שנתיים בין משרד הביטחון לבין משרד האוצר שקשורים לכספים שצריך להעביר.
רועי קונפינו: לפעמים יש החלטות למשל של משרד האוצר או של משרד הביטחון, לעתים גם של ראש הממשלה, לשנות תזרימים של פרויקטים, להקדים פרויקטים, להתחיל פרויקטים שלא ידענו עליהם.
שי חרמש: אני מבולבל.
שי חרמש: זה עוד כסף לתקציב הביטחון?
משה גפני: אתה באמצע ההסבר.
משה גפני: יש לו שאלה, הוא ישאל אחרי שתסיים להסביר.
משה גפני: שאלתי מי החליט על ההעברה הזאת.
רועי קונפינו: גורמים שונים, בין השאר בתוך אגף התקציבים ומחוץ לאגף התקציבים, ראש הממשלה, שר הביטחון ושר האוצר.
רועי קונפינו: כל הגורמים האלה הם בין השאר הביאו לצורך בכך.
שי חרמש: אתה חותמת גומי.
משה גפני: אני מקווה שגם האופוזיציה תצביע בעד.
שי חרמש: יש לי כמה שאלות.
שי חרמש: קודם כל, זה כסף תוספתי?
שי חרמש: אם זה כסף תוספתי, מאיפה זה בא?
שי חרמש: זה מעל ברודט או מתחת לברודט?
משה גפני: אני עונה לך על השאלות.
משה גפני: הוא לא צריך לענות לך.
משה גפני: הכסף הזה הוא כסף תוספתי.
משה גפני: הוא בא מהפירוט של מה שמופיע כאן, כסף שנשאר שלא השתמשו בו.
משה גפני: לשאלה שלך האם זה ברודט או לא ברודט, יש ויכוח בין משרד האוצר לבין משרד הביטחון.
משה גפני: אנחנו היינו עדים לוויכוח הזה – האם זה ברודט או לא ברודט – עת היינו בישיבה בתל אביב.
שי חרמש: קודם כל, אני אצביע נגד.
משה גפני: למה תצביע נגד?
שי חרמש: כי זאת לא הזירה.
שי חרמש: תסלחו לי רבותיי, תחזרו לוועדת חוץ וביטחון, תעשו סדר בתקציב הזה, שוועדת החוץ ו הביטחון תקבל את כל המידע כי לי אסור לדעת וגם לגאלב אסור לדעת.
שי חרמש: אני לא מעביר את זה לפני שגורמים שצריכים לבחון את תקציב הביטחון – לא את העברת הכספים – יביעו את דעתם בעניין.
שי חרמש: אני מסתכל כאן ורואה שהולכים ומורידים מתקציב מינהל המחקר החקלאי.
רועי קונפינו: אני הסברתי.
משה גפני: עכשיו הוא עושה פוליטיקה.
משה גפני: אמרת לו כבר קודם שזה לא יורד מהכסף הזה.
שי חרמש: יש טכניקה מאוד מוזרה שאפשר לעשות העברות תקציביות משנה לשנה.
שי חרמש: אתמול תוך חצי שעה העבירו ארבעה מיליארד שקלים מצד לצד.
שי חרמש: אם המכון למחקר חקלאי לא יודע להוציא את זה היום ויוציא את זה בעוד חודשיים, תאמין לי שנדע להעביר את זה.
שי חרמש: אתה מתקדם הלאה בתקציבים האלה ואתה מגלה דבר מעניין.
שי חרמש: הולך לרדת מתמיכות בענפי משק.
שי חרמש: מה זה תמיכות בענפי משק?
שי חרמש: זאת סובסידיה למים, סובסידיה לתחבורה ציבורית, אלה בדיוק הקליינטים, גפני, שאתה מטפל בהם.
שי חרמש: לא יודעים לתת את זה כרגע, אבל נזדקק לזה בשנה הבאה.
שי חרמש: אם יש עודף - ניתן בשנה הבאה יותר.
שי חרמש: רזרבה למים וביוב.
שי חרמש: זאת הפעם המאה שאני אומר כאן שהגיע הזמן שיתקיים כאן דיון לגבי מה קורה עם משק המים והביוב במדינה.
שי חרמש: לא יכול להיות שכל פעם יש עודף של כסף.
שי חרמש: מה זה עודף של כסף?
שי חרמש: אי ביצוע.
שי חרמש: שיבואו להסביר למה יש אי ביצוע.
שי חרמש: בזה העניין לא נגמר.
שי חרמש: ישראבלוף.
שי חרמש: חוק חיילים משוחררים.
שי חרמש: רבותיי, אני מודיע לכם שמלפני שנה עד השנה למיטב ידיעתי לא נולדו חיילים משוחררים שלא ידענו עליהם.
שי חרמש: אז או שזה תרגיל מגירות וקופסאות של האוצר כי פתאום יש עודף של שישים מיליון שקלים בחוק חיילים משוחררים.
שי חרמש: נולדו חיילים?
שי חרמש: הכול אוסף של מגירות ושל עודפים סמויים.
שי חרמש: לא, לא עוצרים שור בדישו.
שי חרמש: עוד דקה אחת.
משה גפני: אתה חוזר על הדברים.
משה גפני: אתה רוצה לעבור כאן סעיף-סעיף?
שי חרמש: זה מה שכתוב כאן.
משה גפני: כבר שאלתי אותו מאיפה הכסף הזה.
שי חרמש: גפני, זה סקנדל שאין כדוגמתו.
שי חרמש: אני מציע להצביע על זה להחזיר את זה לוועדת החוץ והביטחון.
משה גפני: תצביע נגד.
משה גפני: אני אמרתי לך להצביע בעד?
שי חרמש: לא, להעביר את זה לוועדת החוץ והביטחון כדי שהיא תדון בזה.
משה גפני: זה עובר לוועדת החוץ והביטחון.
משה גפני: זה עובר לשאול מופז.
שי חרמש: כרגע הוא לא צריך את האישור התקציבי.
שי חרמש: שיבואו אחרי כן.
משה גפני: אורי.
אורי אריאל: ההעברה הזאת היא דחופה?
רועי קונפינו: כן, היא דחופה.
אורי אריאל: אני אומר לידידי יושב ראש הוועדה שהוא גם מורי ורבי בוועדה המשותפת, הרי לא נקבעה ועדה משותפת.
יעקב אדרי: הרב גפני, אני אדבר לבד עד שתגייס את הרוב.
משה גפני: יש רוב.
שי חרמש: אתה יכול לקצר.
שי חרמש: יש רוב.
יעקב אדרי: אני מאוד מבקש, בפעם שעברה כשדובר על סכום גבוה, אמרת לי שיש לנו גם אחריות והצבעתי.
יעקב אדרי: אני חושב שחטפנו על הראש, גם אתה וגם אני, אם אתה זוכר.
שי חרמש: אני רוצה לברך את חברי הוועדה שהגיעו לישיבה.