GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סטס מיסז'ניקוב: אני לא חוקר - - -
משה (מוץ) מטלון: לא לצורך החקיקה, לצורך הדיווח.
סטס מיסז'ניקוב: אני בכלל לא חוקר איך יכול להיות שהזיכיון לים-המלח עבר מהמדינה לגורם עסקי בלירה וחצי.
סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה להזכיר את זה.
סטס מיסז'ניקוב: אבל אני מדבר על זה שברגע שאושרר שיקום ים-המלח, ברגע שהמדינה – בזכותנו, בזכות הקידום והעקשנות שלנו – הרוויחה 30% דלתא – בין 60% שאודי ניסן הסכים לה, לבין 90%, שהיום; גם בזכות החשכ"לית, וגם בזכות חבר הכנסת מוץ מטלון, וגם בזכות השדולה של ניצן הורוביץ ודב חנין.
סטס מיסז'ניקוב: בזכות כל האנשים האלה יש לנו היום מימון כמעט מלא לשיקום האזור.
סטס מיסז'ניקוב: עכשיו, אני אומר, אם אנחנו רק נשקם את האזור, אבל נמשיך להזניח אותו כפי שהיה עד היום – לא נכריז עליו כאזור עדיפות לאומית, לא נתחיל לייבא את היזמים בעזרת מענקים שמשרד התיירות מסוגל להניק, בגובה של אפילו לא 20% כמו במקומות האחרים, אלא גם במענקים מוגדלים.
סטס מיסז'ניקוב: שלא נפרוץ את המעגל הסגור הזה, שבגלל שלא נבנים בתי מלון חדשים לא באים מסעדנים.
סטס מיסז'ניקוב: בגלל שלא באים מסעדנים לא מוקמים בתי מסחר.
סטס מיסז'ניקוב: בגלל שלא מוקמים בתי מסחר לא באים קניונים, וכך הלאה וכך הלאה, לא באות אטרקציות.
סטס מיסז'ניקוב: אם לא נפרוץ את המעגל הזה, אנחנו נמשיך להזניח את האזור הזה – זו תהיה בכייה לדורות.
סטס מיסז'ניקוב: ולכן אני אמרתי – יחד עם גלעד ארדן ויחד עם חבר הכנסת מוץ מטלון – שצריכה להיות קרן בגובה של מיליארד שקל לפחות, למשך חמש שנים, שתפתח את האזור מבחינה סביבתית, תשקם את הנזקים הסביבתיים, מבחינה כלכלית, מבחינה תיירותית.
סטס מיסז'ניקוב: לא רוצים לקרוא לזה קרן?
סטס מיסז'ניקוב: אומרים באוצר שאנחנו לא שמים כסף צבוע לדברים מסוימים – אל תקראו לזה קרן.
סטס מיסז'ניקוב: תגידו: אנחנו רוצים לפתח את האזור הזה, שלא שייך למשרד התיירות.
סטס מיסז'ניקוב: זה לא נחלה של סבתא שלי , לצערי.
סטס מיסז'ניקוב: זה שייך לדורות שלנו ולדורות הבאים – צריך לפתח אותו.
סטס מיסז'ניקוב: אני שמח שראש הממשלה הקים ועדה בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, הראל לוקר, שנכללים שם נציגי האוצר, התיירות, איכות הסביבה.
קריאה: התמ"ת גם.
סטס מיסז'ניקוב: גם תמ"ת?
סטס מיסז'ניקוב: תמ"ת.
סטס מיסז'ניקוב: שצריכה תוך 30 יום להציע איך מפתחים את האזור הזה, וכמה צריך לשים שם.
סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מקווה שאנחנו לא נריב פה על גרוש, כי אנחנו נאבד הרבה יותר.
סטס מיסז'ניקוב: מבחינה כלכלית – ותיירות זה אחד מענפי הכלכלה הגדולים ביותר שיש, אם לא העיקרי – ברגע שאנחנו שמים שקל, מיכל, ברגע שאנחנו נותנים שקל ליזם – הוא מביא חמישה שקלים איתו - -
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בזה אני מסכימה.
סטס מיסז'ניקוב: הוא לוקח את הכסף הזה.
משה גפני: אוקיי, סטס - - -
סטס מיסז'ניקוב: ולכן, ברגע שהממשלה תקבל החלטה גם לפתח את האזור הזה, ולא רק לשקם אותו, אנחנו נגיד "דיינו".
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו גם נתפלל לא רק שחרית, גם ערבית.
סטס מיסז'ניקוב: הדורות הבאים יודו לנו על כך.
קריאה: עַרְבִית או עֲרָבִית?
משה גפני: לא, הוא אמר שהדורות הבאים יודו לנו שאנחנו מתפללים לא רק שחרית, אלא גם ערבית.
סטס מיסז'ניקוב: גם את זה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, שאלה.
גאלב מג'אדלה: אנחנו דנים בנושא, איפה ההסכם, איפה תוכנית הממשלה?
גאלב מג'אדלה: על מה אנחנו דנים?
משה גפני: החשכ"לית תגיד.
משה גפני: זה דיון מהיר, ואנחנו - - -
ניצן הורוביץ: זה פורסם.
משה גפני: אם אתה רוצה – אנחנו נביא את ההסכם, אבל זה לא ה - - אני אגיד לך, לפי דעתי, מה הדיון, אבל תיכף, נשמע את החשבת הכללית.
משה גפני: הדיון הוא האם לוקחים את הכסף הזה ומקימים איתו קרן לפיתוח ים-המלח.
משה גפני: על זה הדיון.
ניצן הורוביץ: אולי צריך לקחת יותר - - -
גאלב מג'אדלה: - - - לנגד עינינו הסכם, מסמך, על מה אנחנו מדברים.
משה גפני: נשמע את החשבת הכללית, אם כן, אנחנו נחפש אותו ונחלק אותו.
משה גפני: בבקשה, החשבת הכללית.
משה גפני: לאחר הדיון הזה אני אבקש אותך לכמה דקות כאן בוועדה, לגבי דיון שהיה כאן על הנושא של האשפוז הסיעודי, אבל זה לא קשור לדיון הזה.
משה גפני: אנחנו נדבר אחר-כך.
משה גפני: בבקשה, מיכל עבדי, החשבת הכללית.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההסכם של המדינה עם חברת כי"ל הוא הסכם משולב, הוא הסכם שמשלב שני נושאים: גם קציר המלח וגם התמלוגים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בהסכם הזה חברת כי"ל תשלם את עיקר ההוצאות בגין קציר המלח, ואגב ההסכם הזה גם הועלו בצורה אפקטיבית התמלוגים שמקבלים אזרחי המדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההדברות עם "מפעלי ים-המלח" נוהלה במשך חודשים ארוכים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שהוזכר פה נכון – היא התחילה אפילו על-ידי קודמיי, הממונה על התקציבים הקודם, והחשכ"ל הקודם, והסתיימה לאחר חודשים ממושכים של דיונים עם החברה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו לוונו גם על-ידי יועצים חיצוניים, ובכל השלבים, ובעיקר בשלבים האחרונים – אני חושבת שחשוב להדגיש את זה – זה לווה באופן מסודר, גם על-ידי היועץ המשפטי של משרד האוצר, וגם על-ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אבי ליכט.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההסדר – לטובת השאלה שנשאלה פה – מגדיר כי כי"ל תשלם לפחות שלושה מיליארד שקלים – 3.04 לשם דיוק – בגין פרויקט הקציר, והוא מכפיל בצורה אפקטיבית את התמלוגים שהחברה משלמת למדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: התוספת התקציבית השנתית – ברמה השנתית – בהערכות מאוד - - -
ניצן הורוביץ: לא צריך לכרוך את הקציר - - -
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: תיכף נדבר על זה.
ניצן הורוביץ: זו בדיוק הנקודה, שלא כורכים את - - -
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני לנקודה הזאת אתייחס באריכות.
משה גפני: ניצן, צריך לאפשר לה לומר את כל דבריה, ואפשר לשאול אותה אחרי כן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אבל אני אתייחס לנקודה הזאת באריכות, שמעתי את השאלה, ואני אתייחס אליה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: מדובר בתוספת שנתית שבהערכות מאוד שמרניות נאמדת על-ידנו בכ-175 מיליוני שקלים לשנה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אם מאבנים את הסכום הזה עד לתום תקופת הזיכיון, זה כ-1.7 מיליארד שקלים עד לתום תקופת הזיכיון.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רוצה להזכיר לכולם שהזיכיון מסתיים ב-2030, ואני אתייחס גם לנקודה הזאת.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: כי"ל למעשה, כתוצאה מההסדר הזה, נושאת בלפחות סכום של כ-4.7 מיליארדי שקלים, וההסדר הזה הוא כחלק ממהלך דו-שלבי שנעשה בשנה האחרונה להעלאת חלק המדינה בחברה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בינואר 2011 שונה החוק לעידוד השקעות הון.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: פעילות הכרייה הוצאה מתוך החוק לעידוד השקעות הון, פעילות האשלג.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בדרך זאת, המסים האפקטיביים ש"מפעלי ים-המלח" ישלמו אמורים לעלות, והנושא הזה של התמלוגים הוא חלק שני.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: את המשא-ומתן – לפחות בששת החודשים האחרונים – קיימנו לאור הנחיות של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אבי ליכט.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בסביבות ספטמבר הוא פרסם חוות דעת משפטית.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: חוות הדעת המשפטית בעצם היוותה קווים מנחים למנהלי המשא ומתן בשם המדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לא עשינו את זה מעצמנו, לא עשינו את זה מהמצאות שלנו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: היו לנו קווים מנחים לגבי ניהול המשא ומתן הזה מול החברה.
משה גפני: לא כל-כך הבנתי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני אדבר על זה.
משה גפני: למה ההנחיות של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה הם הקווים המנחים?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני אסביר.
משה גפני: הקווים המנחים הם הנושא הענייני.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ברור.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אבל אני רוצה להגיד, כל מה שהתכוונתי להגיד פה, שיש את הענייניות ויש את המשא ומתן שנוהל איתה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בכל דרך המשא ומתן היה לנו backing - - - למה שעשינו.
משה גפני: שלא יובן לא נכון – אני מאוד מכבד את היועץ המשפטי לממשלה ואת המשנה של היועץ המשפטי, אבל הם לא הקווים המנחים, הם עזרה בחלק המשפטי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לא, הם ממש - - -
משה גפני: הרי, קודם כל העקרונות של מה שאתם רוצים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אתה צודק שזה התחיל בעקרונות שאנחנו רוצים - - -
גאלב מג'אדלה: לא, יש גם עניין של שקיפות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בדיוק.
משה גפני: אבל למה היועץ המשפטי לממשלה?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו לא ניהלנו את זה - - -
משה גפני: מה העמדה של המדינה?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: עמדת המדינה לעולם נתמכת גם על-ידי - - -
גאלב מג'אדלה: מה שאומרת החשבת הכללית, אדוני היושב-ראש, הוא שיש היבטים - - אדוני היושב-ראש - - -
גלעד ארדן: למה ממשיכים לחלק מים מינרליים?
משה גפני: עכשיו את נגד שניים?
קריאה: - - - שפכת עליו תה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מה שאומרת כבוד החשבת הכללית, יש - - - גם שנקרא - - -
משה גפני: אני מקדם בברכה את השר להגנת הסביבה שמצטרף לישיבה.
גאלב מג'אדלה: אני מצטרף לברכה שלך.
גאלב מג'אדלה: מה שאומרת כבוד החשבת הכללית, מה שהיא לא אמרה במפורש, הוא שיש היבט שנקרא שקיפות.
גאלב מג'אדלה: את זה יכול להבטיח היועץ המשפטי.
גאלב מג'אדלה: אז אנחנו חלוקים, בסדר, מאה אחוז.
משה גפני: ממש לא, עם כל הכבוד.
משה גפני: שקיפות וכל הדברים האלה – זה החשבת הכללית.
משה גפני: הייעוץ המשפטי צריך לתת את התמיכה המשפטית האם אפשר לעשות הסכם כזה או שאי-אפשר.
גאלב מג'אדלה: אבל היא למדה לקח בחוכמה גדולה מהעבר.
גאלב מג'אדלה: היא לא רוצה ליפול עוד פעם ברשת של העבר.
גאלב מג'אדלה: אתם עשיו מתחתם ביקורת על העבר, אתם רוצים שהיא תיפול ברשת הזאת, כמו שבעבר, פעם נוספת?
משה גפני: לא, גם בעבר – זה לא היה ייעוץ משפטי - -
גאלב מג'אדלה: היא עשתה דבר במחשבה תחילה.
משה גפני: - - זאת היתה החלטה של הממשלה.
גאלב מג'אדלה: כדי להרחיק כל שמועה וכל דבר וכל רבב.
גאלב מג'אדלה: ובצדק.
משה גפני: אני דבק בעמדתי, על אף שעל פי רוב אני לא חולק עליך.
גאלב מג'אדלה: אנחנו חלוקים.
משה גפני: לא, אבל לא בהרבה דברים.
גאלב מג'אדלה: בנושאי הליבה אנחנו חלוקים.
משה גפני: גם לא.
גאלב מג'אדלה: אה, גם לא?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: שלושה דברים עיקריים נאמרו בחוות הדעת המשפטית שעמדה למול עינינו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יותר משזאת היתה חוות דעת משפטית, היא בעצם היתה סיומה של עבודת מטה מאוד מורכבת, שבה, אני חושבת, אין נייר ואין אבן שלא הפכו במשרד המשפטים בהבנת תמונת המצב שאנחנו עמדנו מולה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שזה כן היה חשוב, כי בבואנו לשבת מול כי"ל היינו צריכים לדעת את הקווים האדומים שלנו ואת היכולות המשפטיות שלנו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: היא אמרה שלושה דברים מרכזיים: שכי"ל צריכה לשלם חלק משמעותי ביותר מעלות מימון הקציר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: היא אמרה שאם המשא-ומתן על הקציר לא יעלה יפה, יש דרך שבה המחוקק יכול לקבוע בחקיקה כמה תשתתף החברה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אבל היא גם אמרה שהמהלך הזה הוא לא המהלך המועדף, הוא יכול להיעשות בהיעדר אפשרות אחרת או בהיעדר העובדה שלא היינו מגיעים עם החברה לגישה שבה אנחנו היינו רוצים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: והיא גם מעירה - - -
משה (מוץ) מטלון: למה הוא לא המועדף?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: למה הוא לא המועדף – כי להליכים משפטיים ולחקיקה יש את הזמן שלה, יש את ההתנהלות מול החברה - -
משה (מוץ) מטלון: להסכמים יש את החסרונות שלהם.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: - - והיא יכולה לקחת הרבה זמן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: תיכף נדבר על ההסכמים.
משה (מוץ) מטלון: להסכמים יש גם את החסרונות שלהם.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: והיא אמרה גם ששיעור התמלוגים שכי"ל מעבירה – בראיית רוחב – לחברה, הוא שיעור נמוך, וזה נושא שצריך להתייחס אליו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההסדר אומר כמה דברים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הוא אומר שתכנון וביצוע הפרויקט הוא על כי"ל ובאחריותה – אני מציעה לא לזלזל בזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: מעבר לעובדה שזה הסדר מימוני, גם צריך להביא אותו בסוף הדרך.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: החל מ-2017 יקבע גובה המפלס שבו הבריכה צריכה להיות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: חריגות שהן אינן נובעות מהחלטות של ועדות תכנון, הן כולן על כי"ל.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יושב פה שימי דניאל, שהוא מנכ"ל החברה להגנת ים-המלח.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לפי האומדנים שלו, הסדר הקציר הוא הרבה מעבר לסכום שטוענת "מפעלי ים-המלח", ושעליו אנחנו דיברנו בהסדר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אבל היא אמרה שאם בוועדות התכנוניות – ותיכף אני אדבר על זה ארוכות, גם על הגנת הסביבה – אם יהיו חריגות כתוצאה מההחלטות של ועדות התכנון, אנחנו נתנו לחברה סוג מסוים של רשת ביטחון, אבל עדיין, הוא קטן מאוד, כי את עיקר הסכום על החריגה הזאת תשלם החברה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: עכשיו אני רוצה להגיע ולהתייחס ארוכות לדבריו של דב חנין, וגם לדבריו של חבר הכנסת ניצן הורוביץ.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בשום פנים ואופן ההסדר הזה לא סחר בהגנת הסביבה תמורת כסף.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הפוך – כל הנושאים שחשבו עליהם בתחילת - - -
דב חנין: זאת אומרת שמי שאמר לי שאת החוק שלנו – של חבר הכנסת גפני, ניצן הורוביץ ושלי – אי-אפשר לאשר מכיוון שיש הסכם עם ים-המלח, שיקר לנו?
דב חנין: עם "מפעלי ים-המלח" – אז הם שיקרו לנו?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני אגיע לזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני לא יודעת מה אמרו לך בוועדה, אני אגיד לך מה נחתם בהסדר.
דב חנין: אז מבחינת
דב חנין: כם אפשר לאשר את החוק הזה?
פניה קירשנבאום: איזה חוק?
דב חנין: החוק להגנת ים-המלח.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני אסיים את דברי ואז אני חושבת שאני אוכל להשיב לך.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו לא הסכמנו בשום פנים ואופן בהסדר להאריך את הזיכיון של החברה מעבר לשנת 2030 – זאת היתה דרישה במהלך הדיונים מולם.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו בשום פנים ואופן לא הסכמנו לדון בהקמת "בריכה 6" או בהכנסתה באופן משתמע לתוך ההסדר הזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בשום פנים ואופן לא הסכמנו לקחת את ההסכם הזה ולהיכנס לתוך הליכי התכנון ולות"ל.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הפוך – החברה הולכת לות"ל בדרך הנורמלית, והות"ל תדון בזה ללא שום לחץ מצד ממשלת ישראל.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הפוך – רשת הביטחון שאנחנו נתנו פה לחברה – שהיא יכולה להגיע עד סכום של 180 מיליון שקל מטעם המדינה – היא בדיוק למצב שבוועדות התכנון חלק מהתכנון של פרויקט הקציר יצטרך להיות אחרת בגלל שיקולים סביבתיים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הפוך – אנחנו לא קשרנו בשום דרך ובשום צורה בין הגנת הסביבה לבין ההסדר הזה, ואני אומרת את זה באחריות, הדברים האלה יהיו על השולחן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ניתן את "בריכה 6", נקים את משאבה P9 – בשום פנים ואופן לא נעשתה כריכה בהסדר הזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני מבינה, ואני חושבת שזה מוצדק, אגב, גם כאזרחית, לא רק כחשבת כללית – להגן על ים-המלח.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אבל ההסדר הזה הוא הסדר מימוני, הוא הסדר סביבתי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רק רוצה לסקור את זה בקצרה, אבל עלות הפרויקט היא כ - - -
משה גפני: אין קשר בין מה שחבר הכנסת חנין שאל – אין קשר בין הנושא הסביבתי לבין הנושא המימוני.
משה גפני: את לא צריכה להשיב על זה אפילו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אוקיי.
משה גפני: זה שיש אנשים בוועדת שרים שלא עונים תשובות אמיתיות לחברי הכנסת – זה מעשים שבכל יום.
גלעד ארדן: אבל זה לא רלוונטי למקרה הזה.
גלעד ארדן: לא, אבל הם ענו לו תשובה אמיתית.
משה גפני: הם לא ענו לו תשובה אמיתית.
גלעד ארדן: ודאי שכן.
גלעד ארדן: האוצר בהחלט טען בממשלה שכיוון שיש את ההסדר שנחתם עם "מפעלי ים-המלח", שכולל גם בעלויות כספיות, הממשלה התחייבה באותה הצעת החלטה להתנגד לעלויות נוספות שיושתו - - -
משה גפני: אומרת החשבת הכללית, כאן, עכשיו - - -
גלעד ארדן: אבל היא לא יודעת מה עמדת האוצר, עמדת האוצר בוועדת שרים לחקיקה - - -
משה גפני: החשבת הכללית – מהיכרותי איתה – היא אומרת אמת.
גלעד ארדן: אני לא אמרתי שהיא לא אמרה.
משה גפני: לא, אני רק מחדד את העניין.
משה גפני: היא אמרה שהנושא של ההסכמים שנעשו איתם הם הסכמים כלכליים, הם לא קשורים בכלל לעניין הסביבתי, ואי-אפשר לטעון – את זה אני מוסיף לדבריה – שהנושא הסביבתי כבול בעניין של ההסכמים, שהם הסכמים מימוניים.
משה גפני: ואז נשאלת השאלה איך יכול להיות שפקידים באוצר אמרו לדב חנין שזה בגלל ההסכמים – אז אמרתי על זה שזו לא שאלה כזאת גדולה, בגלל – לא על פי רוב, אבל לפעמים – שהם לא עונים תשובות אמיתיות לחברי הכנסת.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יש צדק במה שאמר השר ארדן, ואני אתייחס אליו יותר מאוחר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: השאלה שלך היתה מורכבת, קשה לענות עליה בשני משפטים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני אגיע לסוף דברי, ואני אענה על - - -
משה גפני: אני מתכוון להוציא ספר, אחרי ש - - - אני עוד לא בטוח בעניין הזה – על התשובות של משרד האוצר על כל מיני נושאים.
קריאה: בוא נכתוב ביחד.
משה גפני: זה יכול להיות ספר שיהיה כדאי לקרוא אותו - - -
שי חרמש: אני מבקש להיות המו"ל שלך.
גלעד ארדן: התק"ם רוצה להיות המו"ל של החרדי – של הספר שלך.
משה גפני: לפעמים יש תשובות של האוצר שהם דבר והיפוכו – על חוקים.
ניצן הורוביץ: הוא יכתוב כתב הסכמה.
גלעד ארדן: דבר המלך, תורת המלך.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רוצה להזכיר שעלות הפרויקט נאמדה בסכום של כ-3.8 מיליארדי ₪.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: כי"ל תממן סכום של כלפחות שלושה מיליארדי ₪ - שמרבית התוספות מעבר למספר הזה יהיו עליה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הממשלה תממן סכום של 760 מיליוני ₪ - בתוך זה קיים סכום שהומצא ערב ההפרטה מהחברה כדיבידנד, הוא לא ישב כפיקדון באוצר, אבל הוצא על-ידי משרד האוצר ערב ההפרטה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו רואים בסכום הזה – שאותו אנחנו מחזירים לתוך פרויקט הקציר – כחלק מהסכום הזה שהיה בעבר סכום של החברה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רוצה להגיד איך סופרים את זה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: כי"ל טוענת בכלל שהסכום הזה ששכב במרתפי האוצר הוא 700 מיליון שקל, היא מממנת את כל פרויקט הקציר, ומי שמסתכל על המזומן אומר שזה 20%-80%.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בכל מקרה כי"ל תממן את עיקר פרויקט הקציר, ובזה יש התאמה מלאה גם לחוות הדעת המשפטית שעמדה מולנו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: העלאת התמלוגים – העלאת התמלוגים נעשתה על-ידנו בשני מישורים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: במישור הראשון – חוק הזיכיון, אכן חוק עתיק, לדעתי משנת 1961, עוד כשחברת "מפעלי ים-המלח" היתה חברה ממשלתית.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: קודם כל, התמלוגים על אשלג הם 5%.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: מי שרוצה להעלות את התמלוגים צריך ללכת למוסד הבוררות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו נמצאים פה – לא רק תחת חקיקה, אלא גם תחת מוסד הבוררות, ואני אתייחס לזה לאחר מכן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: שיעור התמלוגים עלה מ-5% ל-10% מעל שלושה מיליון טון, ובנוסף, נפתחה בהסכמת החברה – הסכמה היסטורית - - -
משה (מוץ) מטלון: מעל שלושה או מעל מיליון וחצי?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: מעל שלושה מיליון טון.
ניצן הורוביץ: זאת היתה חברה ממשלתית, זה היה נכס של המדינה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: תיכף נדבר ארוכות על ההפרטה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ערב ההפרטה – מי שקנה את החברה, והחברה עצמה קיבל מכתב משני שרים בממשלת ישראל – לא על דעת עצמם.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: המכתב נפתח בשם ממשלת ישראל, שבה הממשלה הסכימה – וזה היה לדעתי בשנת 95' – שהדרישה הזאת להעלאת תמלוגים מ-5% ל-10% תעשה רק בשנת 2010, והיא יכולה להיעשות רק מעל שלושה מיליון טון.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני מפרטת את זה ארוכות כי צריך להבין שבהידברות מול "מפעלי ים-המלח" אנחנו לא היינו פה באיזה סוג של פיקניק משפחתי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: יש התחייבויות עבר של ממשלת ישראל.
משה גפני: - - - המכתב הזה אתם בדקתם?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: תראה, יש התייחסות לזה ארוכות בתוך חוות הדעת של אבי ליכט.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני לא חושבת ש - - -
משה גפני: חוות הדעת של אבי ליכט אצלי זה לא ניתן במעמד הר סיני.
משה גפני: אני שואל שאלה טכנית, ממש לא משפטית – למה ניתן המכתב – שהיום הוא נראה נורא ואיום?
אמנון פורטגלי: הוא לא נורא איום.
אמנון פורטגלי: הוא נגמר בין כה וכה ב-2010, ולא צריך לעשות מזה דמון.
משה גפני: אבל למה אתה צועק, עם כל הכבוד.
אמנון פורטגלי: לא צריך לעשות מזה דמון.
משה גפני: רק שנייה, אבל אי-אפשר - - -
קריאה: זה לא נכון, הוא לא נגמר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: המכתב ממש לא הסתיים ב-2010 - - -
משה גפני: אבל מיכל, אני שואל שאלה – את לא יכולה להפנות אותי כל הזמן לחוות הדעת של אבי ליכט.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אתה צודק, אני מתנצלת, זה מתוך - - -
משה גפני: חוות הדעת של אבי ליכט – כבודה במקומה מונח, אני אאפשר לך לומר את זה, שאני לא אובן לא נכון.
משה גפני: אני שואל שאלה טכנית – האם כאשר הלכתם לנהל משא ומתן, בדקתם למה חריש ושוחט חתמו על מכתב כזה, שהיום הוא דבר משונה מאוד מנקודת ראותי כבור ועם הארץ.
משה גפני: אני לא הייתי חותם על מכתב כזה בעידן שאנחנו חיים בו.
משה גפני: יכול להיות שאז היתה תקופה אחרת.
משה גפני: האם בדקתם את זה?
משה גפני: מה נוגע אבי ליכט לעניין?
יצחק וקנין: גם אז, ידידי היושב-ראש, אני זוכר שב-96' הייתי חבר ועדת הכספים – אני ואיציק כהן – התנגדנו.
יצחק וקנין: בייגה שוחט ישב בצד השני – לא כשר אוצר – וצעק איך מוכרים את המשאבים של המדינה?
יצחק וקנין: צעקנו וצרחנו.
יצחק וקנין: לצערי הרב, הקול שלנו לא נשמע, היינו במיעוט, לצערי הרב.
יצחק וקנין: במיעוט.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההסבר קודם כל, נבדק.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההסבר למכתב הזה היה נעוץ באיזשהו צורך לסלול ולבנות כבישים באזור.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: השרים הסכימו לא לדון בהעלאת התמלוגים ו- - - עליהם אם ידונו עליהם רק מעל סכום של שלושה מיליון טון, בתמורה לזה שהחברה לוקחת על עצמה את סלילת הכבישים.
משה גפני: מה היתה העלות של סלילת הכבישים?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני לא יודעת לומר לך את המספר הזה - -
גלעד ארדן: עד היום לא מצאו את הבדיקה הזו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: - - ואנחנו לא מצאנו.
גלעד ארדן: האוצר עוד לא מצא את הבדיקה שלכאורה נעשתה או לא נעשתה.
גלעד ארדן: זה גם במרתפי האוצר, עם הדיבידנד.
משה גפני: למה האוצר, מה זה האוצר, זה פה גם שר - - -
גלעד ארדן: איש לא יודע, ככל הנראה לא.
משה גפני: - - ושר האוצר, והם שניהם - - -
גלעד ארדן: לא, על זה אמר שר התחבורה בישיבת הממשלה שאולי יש הצדקה היום לגבות מכי"ל עלות על שימוש בכביש הערבה ונמל אילת, כי אם הם ויתרו על דרכי תחבורה ושינוע, וכל מה שהמדינה השקיעה מאז כביש הערבה ונמל אילת – יכול להיות שצריך לגבות פר שימוש מכי"ל.
משה גפני: אין לי עניין מיוחד בבירור הנושא, אני רק מכין את זה לספר שלי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רוצה גם להדגיש שהמכתב הזה - - -
משה גפני: פשוט מכרו את נכסי המדינה במחירים מצחיקים.
משה גפני: אני לא שומע - - -
גלעד ארדן: אבל לא לחרדים הפעם.
משה גפני: עזוב את החרדים – החרדים לא רלוונטיים לעניין.
גלעד ארדן: לא, תמיד אומרים "לחרדים".
משה גפני: אחרי זה אומרים שהחרדים מקבלים הרבה כסף.
משה גפני: חבל שלא קיבלנו איזה "מפעלי ים-המלח" קטן.
משה גפני: עם כל הכבוד, היה צריך לבדוק את זה – מה קרה, ולא בגלל שחס וחלילה יש משהו.
משה גפני: צריך לדעת מה היו הסיבות.
משה גפני: אולי היו סיבות – אני אאפשר לך, אבל לא מתפרצים, רק חברי הכנסת שיש להם חסינות.
משה גפני: אם אתה רוצה להתפרץ בוועדת הכספים, אתה צריך לעבור או פריימריז, או מועצת גדולי התורה, או את איווט ליברמן.
משה גפני: תחליט מה אתה רוצה.
שי חרמש: אתמול כבר סיכמנו מה יותר טוב.
משה גפני: לא חשוב, אני אומר לו עכשיו.
שי חרמש: אה, הוא לא היה בישיבה?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רוצה להדגיש אגב שבעקבות המכתב הזה – שעמד גם לעיני רוכשי כי"ל – ממשלת ישראל – זה כנראה התבטא במחיר ההפרטה, המחיר שהממשלה קיבלה.
משה גפני: החברה קיבלה יותר כסף?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ודאי.
קריאה: במצב כזה – ודאי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ודאי, אין ספק בזה, אבל אני מסכימה שיש פה שאלה גדולה – בהפרטת נכסי מדינה – איך אנחנו מתייחסים אליהם – לטווח קצר, לטווח ארוך.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: זאת שאלה חשובה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שגם מה שאנחנו אומרים היום ולעת הזאת, בשום פנים ואופן לא כובל את שיקול הדעת של הממשלה לאורך זמן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: זה גם נושא שראינו אותו כתוצאה מלקחי עבר.
משה גפני: לו הייתי טייקון במדינת ישראל.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: העלאת התמלוגים, כמו שאמרנו, לאורך זמן, מביאה יותר כסף.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: המהלך הזה – ופה אני רוצה להתעכב – הוא חלק ממהלך דו-שלבי שעשינו מול החברה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: פעילות הכרייה לא הוכרה כבר כפעילות מעודדת בחוק לעידוד השקעות הון.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: המשמעות היא שהמס האפקטיבי של "מפעלי ים-המלח" יעלה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אחד הדברים שאנחנו למדנו – גם בעבודה המאוד ארוכה שנעשתה במשרד האוצר - - -
ניצן הורוביץ: בכמה?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: בדיוק נדבר על זה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לא ניתן כרגע לומר בכמה יעלה המס האפקטיבי, וזאת מדוע?
משה גפני: אנחנו אישרנו את זה, כאן בוועדה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: חברת כי"ל, או חברת "מפעלי ים-המלח", לאחר התיקון בחוק לעידוד השקעות הון, הופכת בעצם לסוג של חברה מעורבת – יש בה פעילות תעשייתית, שמעודדת על-ידי החוק לעידוד השקעות הון, ופעילות כרייה שלא מעודדת על-ידי החוק לעידוד השקעות הון.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לכן המס האפקטיבי של החברה ייקבע בסוף, לפי האחוז או היחס שבין פעילות הכרייה לפעילות התעשייה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: החברה ניגשה - - -
שי חרמש: וזה בסמכות רשות המיסים לבד להחליט.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: נכון.
שי חרמש: זה בסמכות רשות המיסים להחליט.
שי חרמש: הם יכולים - - -
משה גפני: כן, אבל אנחנו עוד - - -
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני רוצה לומר ככה – לטענת החברה - -
משה גפני: בחוק עשינו את המבחן.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: - - או לפי גישת החברה, הם מעריכים שפעילותם מתחלקת חצי כרייה וחצי תעשייה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הם פנו לרשות המסים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ברשות המסים ההסדר הזה הוא הסדר שנמצא כרגע בטיפול אישי וישיר של ראש רשות המסים.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני מדגישה – כמובן שאנחנו לא יכולים להשפיע על העבודה המקצועית ברשות המסים – לאור חשיבותו, גם ל- government take שיהיה למדינה מ"מפעלי ים-המלח", וגם החשיבות העצומה בכסף של ההסדר הזה, ההסדר הזה ילווה – ואני חושבת שאני אומרת את זה בשמו, כי היתה לי שיחה ארוכה איתו – על-ידי מיטב המומחים, וזאת על מנת שבסופו של דבר ההסדר יהיה הסדר נכון וראוי, ושבהסדר הזה אנחנו, כמובן, לא נפספס מסים שמגיעים למדינה.
ניצן הורוביץ: אז מה יהיה הgovernment take-?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: הדבר המרכזי שאנחנו רואים כרגע, הוא - - סך הכול ה-government take מ"מפעלי ים-המלח" מורכב משני דברים: מהתמלוגים – ואולי כדאי להגיד שהתמלוגים לעולם עדיפים גם על מס רווחי עסק, זה סכום על מכירות.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אתם גם התייחסתם לזה ארוכות בשאלה אם אולי כדאי להגדיל את התמלוגים שעולים בכרייה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: לכן זה דבר עדיף ממסים שטרם נסגרו.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: למעשה, ה-government take כרגע מ"מפעלי ים-המלח" הוא לא יציב ומחכה להסדר המיסויי.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: התמלוגים, לפי חישובים שלנו, באופן אפקטיבי כמעט ומוכפלים, או קרוב למוכפלים, ואילו ההסדר המיסויי טרם נסגר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההערכה שלנו היא שבהנחה שההסדר המסויי ייסגר באיזשהו מקום באמצע שבין פעילות כרייה שהיא 50% ותעשייה 50%, או מצב שהכול כרייה, אנחנו מעריכים שה-government take לעת הזאת יעלה בין 80%-30%.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההערכה שלנו שיותר לכיוון 50% מ"מפעלי ים-המלח".
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: שני ההסדרים האלה של החוק לעידוד השקעות הון והכפלת - - -
פניה קירשנבאום: בין 30% ל-80% יש מרחק מאוד גדול.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: נכון, להערכתנו כרגע - - -
קריאה: לכן היא אמרה שההערכה היא 50%.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ההערכה שלנו היא שזה בין 50% ל-60%.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: זאת אומרת – ואני רוצה להגיד את זה פה גם לחבר הכנסת דב חנין וגם לניצן הורוביץ – העלנו העלאה משמעותית ביותר, בשתי פעולות ממשלתיות – ההסדר הזה עם "מפעלי ים-המלח" הוא רק חלק שני של הפעולה הזאת – את חלק המדינה ברווחי החברה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו כמובן סבורים שבעת הזאת – בטרם התייצב - - -
משה גפני: מיכל - - -
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני לקראת סיום.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ה-government take מים-המלח - - אני גם רוצה להגיד מילה על פרויקט הקציר – טרם הסתיים פרויקט הקציר.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אני חושבת שיש איזושהי המעטה באחריות שלקחה על עצמה החברה בביצוע הפרויקט ובסיכון לחריגה מההוצאות של הפרויקט הזה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: ולכן בשלב הזה, שה-government take לא יציב, ההסדר ברשות המסים לא הסתיים, ופרויקט הקציר לא יותר ברור לאיזה כיוון של הסדר הוא הולך, והוא יכול להיות – אני אומרת פה על השולחן – הרבה יותר גבוה.
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: אנחנו חושבים - - -
משה (מוץ) מטלון: כמה הרבה יותר גבוה?
משה (מוץ) מטלון: יש הרי הערכות.