GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: הם יצטרכו לפנות את המלח, הם יצטרכו לשלם רק קצת יותר מ-3 מיליארד – יש ויכוח, לי יש מספרים אחרים מאשר לאוצר, כמה זה באמת עולה – המדינה היתה נדיבה, החליטה שהיא מוכנה לקחת על עצמה חלק מקציר המלח.
דב חנין: זה הצד הדרומי של ים-המלח.
דב חנין: הצד הצפוני - - -
משה גפני: כשאתה מדבר על מה המדינה לקחה על עצמה ועל מה היא נתנה להם – אתה מדבר על אחרי ההסכם, או לפני ההסכם?
דב חנין: אחרי, אחרי, לפי ההסכם.
משה גפני: בגלל שקודם היה שונה.
דב חנין: קודם לא היה קציר מלח, קודם היתה הפקרות.
משה גפני: לא, אבל - - אוקיי.
דב חנין: קודם היתה הפקרות.
דב חנין: בצד הצפוני של ים-המלח הבעיה היא הפוכה.
דב חנין: אם האגן הדרומי עולה, האגן הצפוני יורד, ומאבד יותר ממטר גובה מפלס – זה אומר עשרות מטרים, לפעמים רצועת חוף, בקו החוף, בכל שנה.
דב חנין: זה קורה מכיוון שמגיעים לים-המלח הרבה פחות מים, ומחצית מהמים שמגיעים לים-המלח בכל שנה – מחצית מהמים שמגיעים לים המלח בכל שנה – נשאבים על-ידי "מפעלי ים-המלח" כדי לאדות אותם ולייבש אותם באגן הדרומי.
ניצן הורוביץ: הישראלי והירדני.
דב חנין: אלה המספרים המדויקים, לגמרי.
משה גפני: לא, בוא - - דב.
דב חנין: הדבר הזה יוצר בעיות רציניות לא רק בים עצמו.
דב חנין: הוא יוצר תופעות בעייתיות בחופים של ים-המלח – בולענים, איומים, מפגעים, מצוקה.
דב חנין: אותו פלא טבע, שכולנו התגייסנו – מסביב לשולחן הזה אני יודע על לא מעט אנשים שהתגייסו, גם אני, גם חברי, ניצן הורוביץ, שהוא יושב-ראש השדולה למען ים-המלח בכנסת, ורבים אחרים.
דב חנין: נמצא איתנו ראש המועצה האזורית תמר, שר התיירות, כמובן – התגייסנו למערכה כדי להפוך את ים-המלח לאחד משבעת פלאי העולם המוכרים.
דב חנין: לאחר שלא הצלחנו במבצע ה-SMS שלנו, אנחנו לא עושים את הדברים שאנחנו יכולים לעשות כדי להגן על ים-המלח.
דב חנין: צריך הסדרה כוללת.
דב חנין: צריך חוק שיגן על ים-המלח – באגן הדרומי, באגן הצפוני, בחופים – יצור קרן שאליה יגיעו כספים כדי לטפל בבעיות הסביבתיות האלה.
דב חנין: את זה הממשלה לא מוכנה לעשות.
דב חנין: זה עולה כסף, אבל יעלה לנו הרבה יותר – גם חברתית, גם סביבתית, וגם כלכלית – אם אנחנו נהרוס את ים-המלח.
דב חנין: יש בעולם שלנו אגמים וימות שנהרסו לחלוטין: ימת אראל – גם כן, בשם פתוח והשקיה, וכל מיני דברים אחרים – אני מדבר על מרכזה של ברית-המועצות, בקזחסטן – נגרם שם אסון אקולוגי ממדרגה ראשונה.
דב חנין: האם אנחנו רוצים שאנחנו נהיה אחראיים להריסה של אחד משבעת פלאי העולם?
דב חנין: וזה אחד משבעת פלאי העולם.
דב חנין: מה שיש בהסכם הזה – ואני מדבר כרגע מהצד הסביבתי – זה מנגנון שמתמרץ את המפעלים להמשיך ולהגביר את השאיבה מהאגן הצפוני.
דב חנין: הם משלמים תמלוגים בשיעור קבוע, יש להם אינטרס להגן על ריצפת רווחים.
דב חנין: הם ימשיכו לשאוב באופן מאסיבי – אין שום הגבלה על השאיבה הזאת.
דב חנין: מה אכפת לנו מהעתיד, מה אכפת לנו מההווה, מה אכפת לנו מילדנו ומה אכפת לנו מים-המלח – עושים כסף.
דב חנין: מי עושה כסף, אדוני היושב-ראש?
דב חנין: ופה אני מגיע לשאלה השנייה – לא המדינה, ולא הציבור.
דב חנין: מי עושה כסף?
דב חנין: התפיסה שלי, ההשקפה שלי היא שמשאבי המדינה שייכים למדינה.
דב חנין: האמת היא שזה לא דבר כל-כך חריג.
דב חנין: זו היתה תפיסת היסוד של מדינת ישראל בראשית הדרך.
דב חנין: כשהוקמו "מפעלי ים-המלח" הם היו שייכים למדינה, והם הופרטו.
דב חנין: אני זוכר שבמליאת הכנסת אמר סגן השר, יצחק כהן: צריכה להיות חקירה – איך הופרטו ולמה קיבלנו כל-כך מעט בעד ההפרטה הזו.
דב חנין: הוא הציע לי – בואו נקיים דיון בוועדת הכספים – אני אבוא ואדבר שם.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מציע שבאמת נקיים את הדיון הזה, ואולי נשמע את סגן השר, יצחק כהן, ונשמע ממנו מה יש לו להגיד על הפרטת ים-המלח.
דב חנין: אבל זה מאחורינו.
דב חנין: המפעלים האלה הופרטו – כמה אנחנו מקבלים?
דב חנין: אנחנו מקבלים תמלוגים – לפי ההסכם, שהמדינה כל-כך מתגאה בו – בין 5% עד מיליון וחצי טון ראשונים ל-10% מעבר לזה.
דב חנין: אני לא בטוח שנקבל את זה, כי ל"מפעלי ים-המלח" יש שיטות של תחשיבים - - -
משה גפני: אולי ברשותך - - -
דב חנין: הכישרונות שם הם עצומים.
משה גפני: עזוב את עמדת המדינה, עמדת המדינה תיכף תאמר - - -
דב חנין: לא, אני אומר, זה מה שהם מציעים לנו.
משה גפני: מיכל עבאדי תציג את עמדת משרד האוצר.
דב חנין: זה מה שהם מציעים לנו – 10%-5%.
דב חנין: אני רוצה, עמיתי חברי הכנסת, להזכיר לכולכם שבפרשת הגז כולנו קפצנו עד השמיים ולחמנו.
דב חנין: תשובה וחבריו היו צריכים לשלם – בהתחלה, לפני ששינסקי – 12.5%, ואנחנו אמרנו "שערורייה".
דב חנין: תשובה בא אלינו – אני זוכר, פה בכנסת – ואמר:
דב חנין: אבל אני לוקח סיכונים, אני צריך לחפש גז בים.
דב חנין: את ים-המלח לא צריך לחפש – הוא נמצא שם.
ניצן הורוביץ: הוא גילה, פה לא גילו.
דב חנין: פה לא גילו.
דב חנין: הכול נמצא.
דב חנין: הם מפיקים בשיטות הזולות בהיסטוריה ובגיאוגרפיה של העולם.
דב חנין: זה עניין התמלוגים.
דב חנין: יש גם חכירה.
דב חנין: לפי הסכם החכירה מ-1961, חבר הכנסת חרמש, "מפעלי ים-המלח" צריכים לשלם למדינת ישראל על עשר השנים הראשונות של החכירה – אדוני, יושב-ראש הוועדה, שים לב – את הסכום הנאה לעשר שנים של עשר לירות.
דב חנין: אבל יש שם כוכבית, ובכוכבית כתוב: "עשר לירות ישולמו על-ידי המפעלים רק אם המדינה תדרוש אותם בכתב".
דב חנין: הגשתי שאילתא לשר האוצר - -
שי חרמש: שיחזירו את 100 השקלים.
דב חנין: - - ושאלתי את שר האוצר האם מדינת ישראל זכרה לקבל את עשר הלירות שמגיעות לנו על דמי החכירה.
דב חנין: אני רוצה להגיד לכם: זה לא שטח קטן, זה שטח ענקי – עשר לירות, סכום - - יש גם ריבית והצמדה מאז, אולי מגיעים ל-50 שקל.
דב חנין: ענה לי שר האוצר: אני באמת לא יודע, תפנה את השאילתא למנהל מקרקעי ישראל.
דב חנין: הפניתי את השאלה למנהל מקרקעי ישראל, ועד היום, כמו שאתם קיבלתם את התשובה – כך גם אני קיבלתי.
דב חנין: הם מחפשים עד עצם היום הזה.
דב חנין: מה אני רוצה לומר?
דב חנין: אני רוצה לומר שעוד לפי שאנחנו מדברים על מנגנוני ששינסקי, ומיסי יתר, והיטלים – כל מיני מנגנונים מתקנים אחרים – אנחנו מדברים על הפקרה פעמיים של אחד ממשאבי הטבע המיוחדים שלנו.
דב חנין: פעם אחת סביבתית וחברתית, פעם שנייה כלכלית, עם משמעויות מרחיקות לכת.
דב חנין: וכל הדברים האלה נעשים, אדוני היושב-ראש, בניסיון לעקוף את הכנסת.
דב חנין: אומרים לנו פקידי האוצר: לא צריך את הכנסת בעניין הזה.
דב חנין: ואולי באמת לא צריך את הכנסת.
דב חנין: אולי בכלל לא צריך את הכנסת – נבטל אותה וזהו.
דב חנין: אני רוצה, אדוני היושב-ראש, להביע הערכה לשר התיירות שנמצא איתנו כאן, שעמדתו מתחילת הדרך היא עמדה אמיצה, אני מציין אותו – כמובן, אני גם אזכיר את השר להגנת הסביבה, אבל השר להגנת הסביבה מחויב לעניינים הסביבתיים – מאוד מחויב לעניינים הסביבתיים – גם בתוקף העובדה שהוא השר להגנת הסביבה.
דב חנין: שר התיירות, במקרה הזה, כמובן דואג לתיירות, אבל הוא מפגין גם ראיה רחבה של שיקולים חברתיים, כלכליים, סביבתיים, תיירותיים – ככה צריך להתייחס לשאלה הזאת.
דב חנין: אני מצטער שהרוב בממשלת ישראל לא הבין שאנחנו מדברים פה על סוגיה קריטית.
דב חנין: קריטית.
דב חנין: אם הכנסת לא תדון בעניין הזה, ואם הכנסת לא תעצור את הרכבת הזאת, שדוהרת בכיוון הלא נכון, כולנו נצטרך לתת תשובות בוועדת חקירה שתהיה בעתיד.
משה גפני: - - - שר האוצר שיש להם התחייבות ממשלתית, שבייגה חתום עליה כשר האוצר בשם ממשלת ישראל.
דב חנין: אני מכיר את העניין הזה.
דב חנין: יש חוות דעת, אדוני היושב-ראש, מקיפה מאוד של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אבי ליכט, שסוקר את הסוגיה הזו.
דב חנין: אני מציע לאדוני שתעיין בחוות הדעת הזאת.
דב חנין: אני חושב שברמה חוות הדעת הזאת מציגה - - עורכת הדין לירון ממשרד המשפטים נמצאת איתנו, היא תוכל אולי להתייחס לסוגיה.
דב חנין: אני אומר שברמת הניתוח - - -
משה גפני: אני אאפשר לך אחר-כך.
דב חנין: הניתוח הוא ניתוח של הבעיה ושל המורכבות, ואכן נעשתה השגיאה.
דב חנין: נעשו הרבה שגיאות בעניין הזה.
דב חנין: השאלה היא איך מתקנים ובאיזו צורה מתקנים, והאם רוצים בכלל להתחיל לתקן.
ניצן הורוביץ: כמה נתונים נוספים.
ניצן הורוביץ: אדוני, כדאי שנדע כולנו שהאשלג שמפיקים מים-המלח הוא משאב במחסור בעולם.
ניצן הורוביץ: הוא נחוץ לחקלאות לדשנים, וכן מחירו הולך ומטפס בגלל שאוכלוסיית העולם גדלה.
ניצן הורוביץ: היום האשלג – תקנו אותי אם אני טועה, כמה זה?
ניצן הורוביץ: 400 דולר לטון אשלג?
ניצן הורוביץ: – לפני 20 שנה מחירו היה אולי חמישית מזה.
ניצן הורוביץ: לכן כשמדברים על הסכמים שחתמו לפני 20 שנה – הנתונים היו שונים לחלוטין.
ניצן הורוביץ: היום הרווחים שמפיקים מהאשלג – זה נכון לים-המלח וזה יהיה נכון גם לשדה בריר, כשאנחנו נגיע לסיפור שדה בריר.
ניצן הורוביץ: האשלג – קוראים לו "הזהב הלבן", כמו שהנפט הוא "הזהב השחור", האשלג הוא "הזהב הלבן".
ניצן הורוביץ: זה מוצר שמוכרים אותו בהרבה מאוד כסף.
ניצן הורוביץ: דבר שני - - -
סטס מיסז'ניקוב: קראו גם לכותנה - - -
ניצן הורוביץ: כן, אז היום זה אשלג.
ניצן הורוביץ: האשלג משמש לחקלאות, והביקוש לו בעולם גדול מאוד.
ניצן הורוביץ: דבר שני, אדוני, לגבי ים-המלח – ים-המלח הוא מקום ייחודי בעולם.
ניצן הורוביץ: הוא לא רק המקום הנמוך בעולם, אלא גם יש בו כל מיני מינרלים בתוך המים, מה שאומר שיש למשל מחלות שעצם השהייה בים-המלח מרפאת אותם.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת, זה אתר שאפשר להפיק ממנו הון עצום בעניין של תיירות מרפא.
ניצן הורוביץ: היום הניצול התיירותי של ים-המלח הוא מאוד קטן, מאוד לא מפותח, ואני מברך את שר התיירות שכל הזמן מדגיש את הנקודה הזאת, כי היא נקודה מאוד חשובה.
ניצן הורוביץ: כשאמרתי את שני הדברים – אנחנו מביטים על ההסכם שחתם משרד האוצר עם מפעל ים-המלח, ואנחנו שואלים האם - - -
משה גפני: אם אפשר, בבקשה – לא לדבר.
ניצן הורוביץ: אנחנו שואלים האם הנקודות האלה נלקחו בחשבון כשבא משרד האוצר וחתם עם "מפעלי ים-המלח" את הסיפור הזה.
ניצן הורוביץ: קודם כל, חשוב לומר, ים-המלח לא התגלה על-ידי "מפעלי ים-המלח" וכימיקלים לישראל.
ניצן הורוביץ: האשלג שבים-המלח לא אותר על-ידי משפחת עופר, כמו למשל, הגז בים התיכון.
ניצן הורוביץ: עכשיו, אם בששניסקי הלכו על רווחי היתר – עם הסיכון והגילוי וכל מה ששמענו כאן בוועדה הזאת ובוועדות אחרות – פה לא גילו ולא הסתכנו.
ניצן הורוביץ: זאת היתה חברה ממשלתית שהופרטה – אגב, סיפור תע"ש מקודם – ולכן הגישה צריכה להיות שונה לחלוטין.
ניצן הורוביץ: עשרה אחוזים – אני אגע בתמלוגים – זה מה ש"מפעלי ים-המלח" - - -
ניצן הורוביץ: עשרה אחוזים – זה מה ש"מפעלי ים-המלח" היו אמורים לשלם כתמלוגים על-פי חוק הזיכיון משנות ה-60, כשהיקף הכרייה עולה על מיליון טון אשלג.
ניצן הורוביץ: בפועל הסעיף הזה בזיכיון לא מומש מעולם, וב-95' המכתב של בייגה וכולי.
ניצן הורוביץ: אני אומר שהסך הכול שהגעתם אליו הוא נמוך ביותר בסטנדרטים גם בין-לאומיים וגם יחסית לים-המלח, כי לים-המלח יש יתרונות ייחודיים.
ניצן הורוביץ: חייבים להבין, ברגע שאנחנו שמים את הדגש על התעשייה ועל ייבוש ים-המלח – כמו שהסביר ידידי, דב חנין – אנחנו פוגעים ביתרונות האחרים של ים-המלח.
ניצן הורוביץ: היום, באגן הצפוני, כשאת רוצה להגיע למים – את לא יכולה להגיע.
ניצן הורוביץ: אי-אפשר – בין הכביש לים יש שטח מלא בורות ובוץ שאי-אפשר להגיע למים בכלל.
ניצן הורוביץ: את כל היתרונות והקסם - - הנה, אני אלך – מי ברא את ים-המלח?
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: פה אין דיון – יש בורא עולם.
ניצן הורוביץ: זה נכס בלתי רגיל.
משה גפני: לא, תמשיך רגע.
ניצן הורוביץ: את זה הרב גפני יגיד – אמרו "לעבדה ולשמרה".
ניצן הורוביץ: נכון, אמרו "לעבדה ולשמרה"?
ניצן הורוביץ: ים-המלח באמת יכול להיות גן-עדן.
ניצן הורוביץ: אני אומר שגם מבחינה סביבתית וגם מבחינת התשלומים - - -
משה גפני: בתור יושב-ראש השדולה הסביבתית – אתה יושב-ראש עמית של דב חנין – אני רוצה להגיד לך שאתה חייב לדעת את המדרש בספר בראשית, אתה חייב לדעת אותו, אחרת אתה לא יכול להיות יושב-ראש השדולה.
גאלב מג'אדלה: כמו שאתה חייב לדעת את הליב"ה.
משה גפני: דבר תורה.
משה גפני: ליב"ה – זה לא - - זה דבר תורה, אבל זו התשתית הבסיסית של השדולה הסביבתית-חברתית.
משה גפני: כתוב שכשהקדוש ברוך הוא ברא את העולם, הוא לקח את האדם הראשון וסובב אותו על כל העולם, ואמר לו: תראה איזה עולם יפה בראתי, "תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי".
משה גפני: זה אמור גם על ים-המלח.
דב חנין: - - - ממשלת ישראל צריכים טיפול מיוחד, הם צריכים גם את הסיפור הזה.
משה גפני: יש לי כמה הערות לגבי ממשלת ישראל, לגבי הנושא של התורה, אבל נשאיר את זה לפעם אחרת.
ניצן הורוביץ: אז רק לסיכום הדיון – אדוני, אני מקבל – אני מציע שלא נדון בנושא קציר המלח בדיון הזה, כי אני חושב שקציר המלח היה בכל מקרה – המפעלים היו צריכים לבצע, והם יבצעו.
ניצן הורוביץ: דב העיר את ההערה לגבי חלקה של המדינה.
ניצן הורוביץ: אני רוצה שנדבר על התמלוגים, ומה זה אומר לגבי צורתו, דמותו ועתידו של ים-המלח מבחינת האגן הצפוני.
ניצן הורוביץ: אלו שני הדברים החשובים בעניין הזה, כי התמלוגים – זה אחרי שמייבשים, אבל מה יהיה עם כל המקום הזה שמייבשים, מה יהיה איתו?
משה גפני: שר התיירות, ואחר-כך החשבת הכללית.
משה גפני: אני רק רוצה להקדים ולומר – יש שינוי תהליכים - - אתה רשום, אני אתן לך - - - הממשלה.
משה גפני: יש שינוי תהליכים.
משה גפני: מוץ, הם הגישו את הדיון המהיר.
משה (מוץ) מטלון: בסדר.
משה גפני: לא, בגלל שאתה רשום, ואני אאפשר לך.
משה (מוץ) מטלון: דיברו פה על ים-המלח – המקום הנמוך בעולם, ויש גם סדום ליד ים-המלח, אני לא יודע אם זה במקום, אם שם זה המקום הנכון.
משה גפני: כן, זה באזור.
משה (מוץ) מטלון: אולי זה באזור של - - -
ניצן הורוביץ: זה באגן הדרומי.
משה גפני: לא אכפת לנו מים-המלח, אבל אנחנו צריכים להיזהר לא להיות סדום.
משה (מוץ) מטלון: אתה מדבר, מה שנקרא, בתרתי משמע.
משה גפני: על כל פנים – בשנים האחרונות אנחנו נחשפנו לתופעות מאוד משונות שאנחנו לא מבינים איך זה קרה, אבל יכול להיות, אני לא רוצה להיות קטגור של מה שהיה בשנים עברו.
משה גפני: יש מצבים שהם פשוט בלתי נתפסים ובלתי מתקבלים על הדעת – איך הממשלה נתנה אוצרות טבע, שהקדוש ברוך הוא נתן אותם לאזרחי המדינה, ונתנו אותם במחירים מגוחכים – בעבר.
משה גפני: היום אנחנו מתקנים את זה לאט-לאט.
משה גפני: גם הנושא של חיפושי הנפט והגז – כשדנו כאן בחוק הזה, באו אלי הטייקונים, או הנציגים שלהם, נפגשו איתי ואמרו לי: אנחנו נפסיק לחפש.
משה גפני: אמרתי: אבל זה לא נכון, יהיו אחרים שיחפשו.
משה גפני: אף אחד לא הפסיק.
משה גפני: התמלוגים עלו לגבהים – גם כן, לא מי יודע מה, אבל כולם מחפשים והכול בסדר.
משה גפני: אדוני, שר התיירות, בבקשה.
משה גפני: אחרי כן מיכל עבאדי, החשבת הכללית.
סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
סטס מיסז'ניקוב: כשאני מתבקש להגיע לוועדות הכנסת – במיוחד לוועדת הכספים, שפעם הייתי יושב-הראש שלה – אני תמיד עושה את זה באהבה וברצון.
סטס מיסז'ניקוב: תודה על הבמה שאתה מעניק לי בנושא הזה.
סטס מיסז'ניקוב: הייתי שמח אם גם נציגים אחרים של הממשלה – שכל-כך מתגאים בהישג הזה – היו נענים לקריאתך ומגיעים לפה גם כן, למרות כל העיסוקים שלהם.
סטס מיסז'ניקוב: אני אתחיל מזה שאזור ים-המלח נכלל ברשימת פלאי עולם – ובכלל לא משנה אם הוא זכה באחד משבעת פלאי עולם, או שהוא נכלל ברשימה של ה-14 האחרונים.
סטס מיסז'ניקוב: מבחינת מדינות רבות בעולם זה פלא עולמי.
סטס מיסז'ניקוב: רק מבחינת גורמים רבים שאחראים במדינת ישראל, האזור הזה הוא אזור שזוכה להתייחסות לא ראויה, לפעמים מזכיר – בהתייחסות – את ח'ירייה במתכונתה הקודמת.
סטס מיסז'ניקוב: היום ח'ירייה הוא אתר תיירותי, עם מסעדה שעוד מעט תהיה - - -
שי חרמש: פארק שרון, ברשותך.
שי חרמש: פארק אריאל שרון.
סטס מיסז'ניקוב: פארק אריאל שרון.
סטס מיסז'ניקוב: אז אני אומר, במתכונתה הקודמת היא ח'ירייה, במתכונתה הנוכחית זה פארק אריאל שרון.
סטס מיסז'ניקוב: אגב, זה מיצוב מצוין מבחינה שיווקית – איך אפשר לשנות את אותו הדבר ולשווק את זה בצורה שונה.
סטס מיסז'ניקוב: אני רק רוצה לסבר את האוזן – הפיתוח האחרון, המואץ, הכלכלי, התיירותי, הסביבתי, באזור הזה קרה בשנות ה-80, אדוני היושב-ראש.
סטס מיסז'ניקוב: הוא קרה, לדעתי, כשפרס היה ראש הממשלה, ומודעי היה שר האוצר.
סטס מיסז'ניקוב: הוא קרה כשממשלת ישראל הכריזה על האזור הזה כאזור עדיפות לאומית, כשהיא הכריזה שהיא נותנת מענקים בגובה של 38% על הקמתם של בתי מלון באזור חמי זוהר ובאזור עין בוקק.
סטס מיסז'ניקוב: ובאמת, התחיל פיתוח כלכלי מואץ והקמתם של בתי מלון, שמאז – טיפין טיפין מוקמים שם בתי מלון.
סטס מיסז'ניקוב: לדעתי, ב-15 השנים האחרונות לא הוקם שם בית מלון אחד, ואלה שקיימים לא חידשו את פניהם; כי מאז שהאזור הזה קיבל תנופה כלכלית מואצת, האזור הזה לא נכלל במפת אזורי עדיפות לאומית מבחינה תיירותית, ולא מקבל שום תמריץ לפתח מלונאות, מסעדנות, מסחר, וכך הלאה.
סטס מיסז'ניקוב: האזור הזה מבוזבז.
סטס מיסז'ניקוב: אני אומר בפה מלא – למרות שיושב פה ידידי, ראש מועצת "תמר", דב ליטבינוף – אבל אני אומר את זה תמיד, דב – לטובתך קודם כל.
סטס מיסז'ניקוב: האזור הזה – מגיעים אליו תיירים משתי סיבות: או מסיבה, שהזכיר אותה חבר הכנסת ניצן הורוביץ, של תיירות רפואית, כי גם האוויר שם מרפא – אסתמות ברונכיטיס וכך הלאה.
סטס מיסז'ניקוב: וגם המינרלים של ים-המלח מרפאים כל מיני מחלות עור ומחלות אחרות.
סטס מיסז'ניקוב: לכן תיירות המרפא שם גואה, והמלונות מלאים בתיירים שמגיעים לשם לצורך התרפאות.
סטס מיסז'ניקוב: הצד השני של המפה – מגיעים לשם ועדי עובדים.
סטס מיסז'ניקוב: אני מסיר את הכובע בפני עופר עיני, שמעדיף להביא את ועדי העובדים לשם ולא לבורגוס, ולא לקפריסין, ולא ליוון, ולא לטורקיה – חלילה.
סטס מיסז'ניקוב: לכן התפוסה של מעטי בתי המלון שקיימים שם היא גבוהה.
סטס מיסז'ניקוב: תיירות פרופר, שאנחנו מביאים אותה לירושלים, לתל-אביב, לאילת, וכך הלאה – לא מגיעה לים-המלח, כי אין שם מה לעשות.
סטס מיסז'ניקוב: אין שם מה לעשות עם ילדים, אין שם מה לעשות עם מבוגרים, אז יופי – התמרחנו כמה פעמים בבוץ, אז יופי – ביקרנו במפל מדהים של עין גדי, אז חצינו את הנחל, אז רכבנו על הגמל.
סטס מיסז'ניקוב: את כל זה עשינו.
סטס מיסז'ניקוב: אבל אין שם אטרקציות תיירותיות, ואין לאן לצאת מהמלון בשעות הערב – לא עם ילדים ולא עם מבוגרים.
סטס מיסז'ניקוב: אני כל הזמן אומר: הפכתי להיות פרזנטור של "ארומה" ושל "מקדונלדס", למרות שאני לא מקבל תמלוגים.
סטס מיסז'ניקוב: אחד נסגר ב-21:00, השני נסגר ב-22:00.
סטס מיסז'ניקוב: וכל הכבוד שהם נמצאים שם, כי אחרת בכלל לא היה מה לעשות מחוץ לבתי המלון.
סטס מיסז'ניקוב: לכן החלטת הממשלה - - -
סטס מיסז'ניקוב: אז אני אומר לך: כי האזור הזה הפסיק לקבל תמיכה ממשלתית מזמן.
משה גפני: אני שואל למה זה קרה.
סטס מיסז'ניקוב: שמע, אני פחות זמן בכנסת, פחות זמן בממשלה מאשר אתה - - -
משה גפני: לא חשוב, אבל למה זה קרה.
נועז בר ניר: בגלל האי-ודאות.
נועז בר ניר: בגלל ההחלטה של ההצפה – אם תהיה הצפה, לא תהיה הצפה.
פניה קירשנבאום: האם מעבירים את בתי המלון, לא מעבירים - - -
סטס מיסז'ניקוב: רגע, לא רק זה, שנייה – אני מגיע לזה.
משה גפני: הרבה לפני ההצפה היתה עצירה.
סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, אני מגיע לזה.
סטס מיסז'ניקוב: ההזנחה היתה הרבה לפני ההצפה.
משה גפני: אולי תיכף נשמע את ראש המועצה האזורית.
סטס מיסז'ניקוב: שנייה אחת.
משה גפני: סתם, חשוב גם לדעת מבחינה היסטורית – איפה היה התהליך הזה.
סטס מיסז'ניקוב: אני הולך לפי הנוסח הטלגרפי, מה שנקרא - - -
משה גפני: בסדר גמור, אוקיי.
סטס מיסז'ניקוב: נכון הזכיר מנכ"ל משרד התיירות, שבנוסף לכל התלאות האלה של הזנחה ממשלתית של האזור הזה, המפלס של האגם הדרומי התחיל לעלות כל שנה ב-20 סנטימטרים בגלל שקיעת המלח ו"בריכה תעשייתית מספר 5" – ותיכף אני אגיע גם לזה.
סטס מיסז'ניקוב: התקבלה החלטה ב-12 באוגוסט 2004 שממשלת ישראל מטילה על שר התיירות – לא משנה איזה, לא משנה מתי, אבל על שר התיירות – לשקם ולפתח את כל אזור ים-המלח מבחינה תיירותית - - -
משה גפני: דב, גאלב, זה מפריע.
משה גפני: השר מדבר.
סטס מיסז'ניקוב: גאלב?
גאלב מג'אדלה: אתה יודע, אני והשר - יש בינינו - - -
שי חרמש: כשאתה היית שר, הקשבנו גם לך, גאלב.
שי חרמש: גאלב, כשהיית שר, הקשבנו גם לך.
סטס מיסז'ניקוב: אני מתנצל מראש, לפני שאתה מביא אותי לוועדת האתיקה.
משה (מוץ) מטלון: ולי שמו בקבוק מים ריק לידי.
משה גפני: היום התחלנו להיזהר מישראל ביתנו.
משה (מוץ) מטלון: אני שם לב.
גאלב מג'אדלה: אין סיכוי שאני אביא אותך לוועדת האתיקה, כי אתה - - -
סטס מיסז'ניקוב: אני חבר שלך.
גאלב מג'אדלה: - - שקול תמיד.
סטס מיסז'ניקוב: אני חבר שלך קודם כל.
שי חרמש: אבל המפלגה אלימה.
משה גפני: - - - אתם התחלתם עכשיו?
פניה קירשנבאום: - - - מהתקשורת, שאתה עושה הכללות?
סטס מיסז'ניקוב: למה אתה מכליל?
פניה קירשנבאום: אתה מכיר את - - -
פניה קירשנבאום: - - - התקשורת - - -
משה גפני: עם כל הכבוד, ישראל ביתנו זה לא חרדים שאתה עושה הכללה.
גאלב מג'אדלה: למה אתה מכליל, שי חרמש, למה אתה מכליל?
סטס מיסז'ניקוב: אני שמח ששברנו את הקרח ואת המלח – זו הערה שלי.
סטס מיסז'ניקוב: בהחלטת ממשלה מה-12.08.2004 מוטל על שר התיירות לשקם ולהביא המלצה לממשלה - - -
משה גפני: ב-2004.
סטס מיסז'ניקוב: זה היה ב-2004 – ממשלת שרון.
סטס מיסז'ניקוב: להביא המלצה לממשלה – איך אפשר לשקם ולפתח את האזור הזה מבחינה סביבתית, כלכלית, תיירותית, לא רק בחלק הדרומי של ים-המלח, אלא גם בחלק הצפוני.
סטס מיסז'ניקוב: לצורך כך הוקמה "החברה להגנת ים-המלח" – חל"י, שהמנכ"ל שלה, שימי דניאל, יושב פה איתנו, ואני אשמח אם גם לו תיתן את זכות הדיבור.
סטס מיסז'ניקוב: נעשתה עבודה מדהימה – גיאולוגית, הנדסית, סביבתית, כלכלית, תיירותית - - -
משה גפני: מי זה שימי דניאל?
סטס מיסז'ניקוב: עם החולצה הכחולה.
שמעון דניאל: כן.
סטס מיסז'ניקוב: על-ידי החברה הזאת הביאו לשם מומחים רבים ששנים עשו את העבודה הזאת.
סטס מיסז'ניקוב: ההמלצה של החברה היתה, חד וחלק – כדי לשקם את האזור הזה צריך לעשות קציר מלח מקרקעית הבריכה התעשייתית מספר 5, כדי לפתח את האזור.
סטס מיסז'ניקוב: חייבים שוב פעם להכריז על האזור הזה כאזור עדיפות לאומית ולהתחיל להשקיע בתיירות, במסעדנות, במסחר, וכך הלאה.
סטס מיסז'ניקוב: במשמרת שלי, אדוני היושב-ראש, נפלה זכות גדולה להרים את הפרויקט הזה ולהציע לממשלה את מה שנדרש לעשות.
סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, עכשיו אני מגיע לחלק החשוב.
סטס מיסז'ניקוב: במאי השנה, אחרי התלבטויות רבות, אחרי משאים ומתנים רבים, אחרי ששמעתי במשרד שלי הרבה מאוד צדדים לכאן ולכאן, כולל הרבה מאוד דיונים עם "מפעלי ים-המלח" – שמיוצגים פה על-ידי סמנכ"ל הכספים, דני גולדשטיין - - -
מיכל עבאדי-בויאנג'ו: נועם.
נועם גולדשטיין: נועם.
סטס מיסז'ניקוב: סליחה, נועם גולדשטיין, למה אני אומר דני?
קריאה: דני חן.
סטס מיסז'ניקוב: נכון, דני חן, התבלבלתי.
נועם גולדשטיין: נועם גולדשטיין, סמנכ"ל תשתיות, "מפעלי ים-המלח".
סטס מיסז'ניקוב: סמנכ"ל תשתיות, היית סמנכ"ל כספים, לא?
נועם גולדשטיין: לא.
נועם גולדשטיין: אף פעם לא.
סטס מיסז'ניקוב: עשיתי שני עיוותים.
סטס מיסז'ניקוב: אז אני מקווה שלא הורדתי אותך בדרגה ולא - - -
נועם גולדשטיין: אני לא אלך לוועדת אתיקה.
סטס מיסז'ניקוב: הבנתי אותך.
סטס מיסז'ניקוב: קיבלנו החלטה – אני והשר להגנת הסביבה – במאי 2011, בניגוד לעמדת משרד האוצר באותה העת, שדגל באופציה השנייה – של הזזת בתי המלון.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו חשבנו שהזזת בתי המלון תהיה הרס סביבתי טוטאלי של האזור והרס תיירותי טוטאלי של האזור.
סטס מיסז'ניקוב: מה גם, שהאופציה הזאת, לפי חישובים, היתה יותר זולה, אבל הסתבר שהיא היתה הרבה יותר יקרה גם לתקציב המדינה, כי "מפעלי ים-המלח" לא היו מממנים את הסיפור הזה.
סטס מיסז'ניקוב: בניגוד לעמדה של משרד האוצר באותה העת, אנחנו הכרזנו במסיבת עיתונאים על קציר מלח.
סטס מיסז'ניקוב: זה היה במאי.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו הבאנו את ראש הממשלה לאזור ים-המלח עם שישה שרים ביוני.
סטס מיסז'ניקוב: הוא אישרר את העמדה שלי ושל השר להגנת הסביבה על קציר מלח מלא, והטיל על ראש אגף תקציבים דאז, אודי ניסן, לסיים את המשא-ומתן עם "מפעלי ים-המלח" תוך 21 יום.
סטס מיסז'ניקוב: זה היה ביוני.
סטס מיסז'ניקוב: מאותה עת עברו עד ינואר – אתם יודעים כמה.
סטס מיסז'ניקוב: המשא-ומתן התנהל בעצלתיים.
סטס מיסז'ניקוב: אודי ניסן, ראש אגף תקציבים, דיבר איתי על כך שאי-אפשר להוציא - - -
משה גפני: זאב, אתה לא מפסיק.
משה גפני: לא, אל תתנצל, רק אל תדבר.
סטס מיסז'ניקוב: אודי ניסן, ראש אגף התקציבים שפרש, דיבר איתי – כל אותה התקופה שהוא היה עדיין בתפקיד –על כך שאי-אפשר להוציא מ"מפעלי ים-המלח" יותר מ-50%, אחר-כך 60% מימון לקציר המלח.
סטס מיסז'ניקוב: החשכ"ל הקודם, שפרש, שוקי אורן, קטל אותי ואת השר ארדן בראיון פרידה שהוא נתן ל"דה-מרקר" – שאני אמרתי גם לשר האוצר, שזו בושה וחרפה שפקיד אוצר – בכיר ככל שיהיה – מתלהם כך נגד שרים בממשלה, שהם אלה שקובעים מדיניות.
סטס מיסז'ניקוב: לא פקיד קובע מדיניות, אלא שרים קובעים מדיניות – כך צריך להיות.
סטס מיסז'ניקוב: הוא נתן ראיון שבו הוא קטל אותנו, הוא קרא לנו "קיצוניים" - -
גאלב מג'אדלה: הזויים.
סטס מיסז'ניקוב: "הזויים", ועוד כל מיני שמות, שהעזנו לחשוב ולהשית 90% מהמימון של קציר המלח על "מפעלי ים-המלח".
סטס מיסז'ניקוב: עכשיו, אני פותח סוגריים.
סטס מיסז'ניקוב: אני חושב ש"מפעלי ים-המלח" תרמו תרומה אדירה לפיתוח של אזור ים-המלח, לתעסוקה, לכלכלה, לתיירות, לכל הדברים האלה.
סטס מיסז'ניקוב: אני אומר את זה בלי ציניות.
סטס מיסז'ניקוב: כל הכבוד למפעל האדיר שהקמתם באזור הזה.
סטס מיסז'ניקוב: אבל לפי העיקרון שמי שמזהם הוא זה שצריך לשלם, אנחנו חשבנו שלמרות כל המפעל האדיר הזה, ולמרות כל התרומה האדירה הזאת, "מפעלי ים-המלח" צריכים להיות אלה שאחראיים על 90% מימון, לפחות.
סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מצטער על עזיבתו של עקיבא מוזס, על התפטרותו.
סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שעקיבא מוזס, בשלוש השנים האחרונות, הוביל את "מפעלי ים-המלח" למה שהם היום, ועשה תרומה אדירה לכלכלת מדינת ישראל.
סטס מיסז'ניקוב: על כך – אני לפחות – מברך אותו על כל העשייה שלו, ומאחל לו דרך צלחה.
סטס מיסז'ניקוב: אחרי שאומץ המתווה שלנו – שלי ושל גלעד ארדן – בניגוד לאנשים שסובלים קצת מאגו-מאניה, ולפעמים גם מאגו-טריפ, אני לא פוחד לחלק שבחים.
סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהחשכ"לית, שנמצאת פה איתנו, עשתה עבודה אדירה בקידום המשא ומתן, ובכך ש"מפעלי ים-המלח" הסכימו להסדר הזה.
סטס מיסז'ניקוב: כל הכבוד מיכל.
סטס מיסז'ניקוב: אני באמת חושב כך.
סטס מיסז'ניקוב: הטמפרמנט שלך, והמחויבות שלך לסיפור הזה עשו את שלהם.
סטס מיסז'ניקוב: אני גם רוצה לברך את חברי מוץ מטלון, על עצם זה שהוא קידם שתי הצעת חוק – האחת בנושא שיקום, קרי, 90% ממומן על-ידי "מפעלי ים-המלח".
סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק השנייה היא הקמת קרן לפיתוח האזור.
סטס מיסז'ניקוב: הוא זה שהפעיל לחץ שבסופו של דבר, נתן את הפיתרון המיוחל.
סטס מיסז'ניקוב: שוב פעם, בניגוד לאחרים שלא יודעים לחלוק שבחים, אני יודע לחלוק שבחים, ואני יודע שהאנשים האלה תרמו מאוד לקידום הנושא.
סטס מיסז'ניקוב: לפעמים כדאי גם להתחלק בקרדיט, ולא להיות נעול בתוך ההצלחות.
סטס מיסז'ניקוב: אני יודע שכל דבר טוב במדינה – כולל גם הגידול בתוחלת החיים – קשור רק לאנשים ספציפיים.
סטס מיסז'ניקוב: אבל יש גם דברים אחרים שאנשים עושים.
משה גפני: אתה יכול להרחיב לגבי תוחלת החיים?
משה גפני: מי אחראי לזה?
סטס מיסז'ניקוב: לא - - צי אחראי לזה?
גאלב מג'אדלה: ליצמן.
סטס מיסז'ניקוב: מסתבר שיש כאלה שאחראים על זה.
משה גפני: אה, ליצמן?
משה גפני: לא, התכוונת לליצמן?
סטס מיסז'ניקוב: עכשיו השורה התחתונה - - - שגית אפיק - - - בורא עולם.
סטס מיסז'ניקוב: בורא עולם.
סטס מיסז'ניקוב: כתבתי לך על הפתק - - -
משה גפני: כן, בפתק אמרת לי , ברור.
סטס מיסז'ניקוב: עכשיו לשורה התחתונה.
סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו והממשלה אישרנו את השיקום של אזור ים-המלח, קרי, קציר מלח במימון של 90% של "מפעלי ים-המלח", שזה – כמו שסיפרתי לכם, 30% דלתא ממה שחשבו באוצר, אחרי שהם הבינו שהעתקת בתי מלון לא באה בחשבון, וקיבלו את העמדה שלי ושל גלעד ארדן לגבי הקציר - - -
משה (מוץ) מטלון: השר, אתה צריך להזכיר את ההסכם הראשון שחתום עליו בייגה שוחט.
סטס מיסז'ניקוב: לא, עזוב אותי מבייגה.
משה (מוץ) מטלון: היה 60%.
סטס מיסז'ניקוב: את כל הסיפור הזה שיבדקו במוסדות הרלוונטיים.