GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי אריאל: כי אין לי תשובה מניחה את הדעת לגבי תקציב ישיבות ההסדר והמכינות הקדם צבאיות.
אורי אריאל: יואילו זה עניין טכני, אז יואילו בטובם לגמור את הטכניקות.
דני גלושנקוב: ישיבות ההסדר לא קשורות לנושא הזה.
אורי אריאל: הן קשורות לזה שזה לא נגמר.
משה גפני: כמה רביזיות יש לך?
אורי אריאל: טמיר כמה רביזיות יש לי כרגע?
טמיר כהן: מעבר לעשר אנחנו כבר נספור את זה אחרת.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 804 עד 807 ופניות מספר 819 עד 822 – פה אחד הפניות אושרו
משה גפני: בגלל ישיבות ההסדר?
אורי אריאל: ומכינות ההסדר.
דני גלושנקוב: אני רוצה להבהיר שמכינות ההסדר בכלל לא קשורות לנושא הזה.
משה גפני: היה צריך להגיע לכאן תקציב של ישיבות ההסדר.
משה גפני: אין קשר בין הפנייה הזאת לפנייה הזאת, אבל הוא מבקש רביזיה כדי לזרז את העניין הזה.
משה גפני: זה דבר לגיטימי ואני מאפשר לו את זה.
משה גפני: אני לא הגשתי רביזיה.
משה גפני: אני מקווה שיגיע התקציב של ישיבות ההסדר.
משה גפני: בדיון על תקציב משרד הביטחון נאמר שהכסף יגיע ואני מקווה שהוא אכן יגיע.
משה גפני: זה לא קשור לכל מה שהיה כאן.
משה גפני: אני רוצה בכתב תשובה כיצד מתבצעת ביקורת השטח במוסדות להשכלה גבוהה.
משה גפני: הפניות אושרו ויש רביזיה של חבר הכנסת אורי אריאל.
משה גפני: פניות מספר 826 עד 828 –
אנסטסיה סורוקינה: פניית המשטרה.
אנסטסיה סורוקינה: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב הפיתוח של המשרד לביטחון פנים בסך של 13 מיליון שקלים.
משה גפני: בגלל שהכנסתם את הכבאות, אני לא אבקש את המפכ"ל.
אנסטסיה סורוקינה: 13 מיליון ו-915 אלף שקלים בהוצאה ו-10 מיליון ו-731 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב.
אורי אריאל: איפה אתה רואה כאן כבאות?
משה גפני: כמו כן.
אורי אריאל: שישים אלף שקלים.
אנסטסיה סורוקינה: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב הפיתוח של המשרד לביטחון פנים בסך של כ-14 מיליון שקלים בהוצאה וכ-11 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב שעיקרם: אימון פריסת אורגן עיירות בסך של 4 מיליון ו-499 אלף שקלים בהרשאה להתחייב.
זבולון אורלב: מה זה אורגן עיירות?
אנסטסיה סורוקינה: נמצא כאן הנציג.
משה גפני: שמישהו יסביר.
משה גפני: חשבתי שרק אני לא מבין כי למדתי בישיבה, אבל מתברר שגם אורלב שהיה מנכ"ל משרד החינוך לא מבין.
משה גפני: מה זה אורגן?
אורן הלר: אורגן זה יחידה משטרתית בהקמה לעיבוי המגזר הלא יהודי.
משה גפני: באיזו תוכנית?
אורן הלר: יש תוכניות של המשטרה להקמת יחידות, הם קוראים להן אורגנים.
משה גפני: תחנת משטרה?
משה גפני: אופנועים?
אורן הלר: ספציפית כאן מדובר בשתי תחנות משטרה שכפופות לתחנת עיירות.
משה גפני: איפה שתי התחנות?
אורן הלר: במתחם עיירות בנגב.
משה גפני: איפה מקימים שתי תחנות?
אורן הלר: אני יכול לבדוק את המיקום הספציפי.
אורן הלר: אני לא זוכר בעל פה.
אנסטסיה סורוקינה: כמו כן מדובר במימון פרויקטים טכנולוגיים של המשטרה בסך של 15 מיליון שקלים כשחלק גדול מהכסף בא מהתקציב השוטף של המשרד וחלקו השני מתקציב הפיתוח.
אנסטסיה סורוקינה: בנוסף יש כאן שינויים פנימיים.
משה גפני: מה זה הפרויקטים הטכנולוגיים?
אורן הלר: חלק משמעותי זה עיבוי מערך הסיגן של המשטרה.
אורי אריאל: בעברית, האזנות.
משה גפני: מצלמות מהירות, סעיף 3, מה זה?
אורן הלר: מצלמות מהירות זה פרויקט א(3) לאכיפה אלקטרונית של מהירות.
משה גפני: עשיתם מכרז?
אורן הלר: כן, יש חברה שזכתה במכרז והפרויקט בשלבי סיום של ההקמה שלו.
אורן הלר: התקציב המדובר הוא תקציב שוטף של המערך המשטרתי.
משה גפני: מה זה שישים אלף שקלים תקציב רשות חירום לאומית?
משה גפני: רגע, יש קנטינה לאסירים.
אנסטסיה סורוקינה: כתוצאה מהגדלת ההכנסות, מגדילים את ההוצאה המותנית.
זבולון אורלב: מי משגיח על הכשרות שם?
משה גפני: הרבנות של שירות בתי הסוהר.
זבולון אורלב: זה מהדרין?
משה גפני: את זה צריך את אלה שעוסקים בהדרת נשים.
אנסטסיה סורוקינה: רח"ל, רשות חירום לאומית, כתבה למערך הכבאות תרחיש ייחוס ומשלמים לה עבור הכתיבה, עבור העבודה.
משה גפני: היא מקבלת שישים אלף שקלים על מה שהיא כתבה?
אנסטסיה סורוקינה: זאת התחשבנות בין המשרדים.
משה גפני: אני מוכן לכתוב בחמישים אלף שקלים.
אורי אריאל: גפני, זה עוד מעט ייחשב כהתעללות.
משה גפני: בעד אישור פניות מספר 826 עד 828 – פה אחד הפניות אושרו אני מבקש לדעת בכתב איך בודקים אחרי המכרז של הביצוע של המצלמות הללו, יש על זה תלונות, איך בודקים את זה בשטח.
משה גפני: באיזו צורה מבקרים את זה.
אורן הלר: יש לי תשובה בעל פה בינתיים.
אורן הלר: הפרויקט עדיין לא רץ באופן שוטף כי אנחנו מחכים לחוות דעת מומחה או לאישור מכון התקנים.
משה גפני: אז למה צריך את הכסף?
אורן הלר: התקציב המתבקש הוא תקציב חלקי בלבד.
משה גפני: למה צריך את הכסף עכשיו?
אורן הלר: המערך עובד עכשיו כפיילוט.
אורן הלר: עדיין כאזרח אתה לא מקבל את הדוח אליך הביתה כמו שיהיה בתחילת 2012.
משה גפני: אני מבקש שתכתוב לי איך אתם מתכוננים לבקר את זה בביקורת השטח.
משה גפני: פנייה מספר 829 - מינהלת תנופה.
אורי גבע: הפנייה נועדה לתגבור תקציב מינהלת תנופה בעשרים מיליון שקלים.
אורי גבע: כל זה בעקבות תיקון החקיקה ליישום מסקנות ועדת החקירה.
אורי גבע: בנוסף מדובר על תוספת סיוע לעסקים בסך של תשעה מיליון שקלים.
משה גפני: זה בהתאם למה שהוחלט?
אורי גבע: כן, ככל שאני מכיר.
אורי גבע: סיוע לפרטים בסך של 15 מיליון שקלים בעקבות תיקוני החקיקה.
אורי אריאל: אלה סיכומים בין מינהלת תנופה לאוצר.
משה גפני: זה בהתאם לחוק?
אורי אריאל: חלק זה בגלל החוק וחלק אלה התחייבויות עבר.
אורי אריאל: יהיו עוד פניות.
משה גפני: בעד אישור פנייה מספר 829 – פה אחד הפנייה אושרה את רוצה להסביר לגבי המיליארד שקלים?
משה גפני: אנחנו לא נאשר את זה היום, אבל תסבירי.
משה גפני: רכזת האופוזיציה בוועדת הכספים הלכה.
גילי קניקסבוך: אולי זה לא ראוי מצדי לציין, אבל חיכיתי מ-11:30 וגם ביררתי את השאלות ולכן אני שמחה שאתם שמקשיבים עכשיו.
משה גפני: את יודעת כמה זמן אני מחכה לתשובות ממשרד האוצר?
גילי קניקסבוך: אני נציגת משרד התחבורה.
משה גפני: את יודעת כמה זמן אני מחכה לתשובות ממשרד התחבורה?
משה גפני: לפני חודש הייתה לי ישיבה עם שר התחבורה כדי לדעת על האיש הזה שלא התקבל לקורס של מורי נהיגה כי הוא למד בישיבה.
משה גפני: הובטח לי על ידי אלכס לנגר שאני אקבל תשובה, אבל אני מחכה ולא מ-11:30.
משה גפני: אני נוח לכעוס ונוח לרצות, אז בגלל שאת מעצבנת אותי, אני מיד כועס, אבל בגלל שאני מדי מתרצה, אני כבר לא כועס.
משה גפני: את יודעת כמה זמן אני מחכה לשטות הזאת?
משה גפני: ואלכס לנגר אומר לי בישיבה שהיינו אצל השר שהוא לוקח את זה על עצמו ועכשיו הוא מסדר את זה.
משה גפני: אני מחכה וחודש עבר.
גילי קניקסבוך: מדובר בתקציב של מיליארד שקלים לתקצוב BRT השרון.
גילי קניקסבוך: BRT זאת מערכת להסעת המונים שעוברת בין כפר סבא, רעננה והרצליה שמטרתה לעשות מסלול נפרד למערכות גדולות להסעות המונים.
גילי קניקסבוך: אני בדיוק קוראת מאמר מאוד מעניין.
משה גפני: לא, המאמר לא מעניין.
משה גפני: אין לי זמן למאמרים.
משה גפני: אני רוצה לדעת מה ששאל חבר הכנסת אורלב, למה עכשיו.
גילי קניקסבוך: המכרז צריך לצאת עכשיו.
גילי קניקסבוך: עיקרו.
גילי קניקסבוך: זה מספר מכרזים אבל החלק הארי שלו אמור לצאת ממש עכשיו.
זבולון אורלב: בשנת הכספים 2011?
גילי קניקסבוך: בוודאי.
גילי קניקסבוך: בימים הקרובים.
גילי קניקסבוך: אנחנו רק תלויים בקבלת הסכום הזה.
גילי קניקסבוך: ברגע שנקבל אותו, המכרז יוצא.
גילי קניקסבוך: חבל שנעכב את קידום התחבורה הציבורית, אבל כמובן שאתם תחליטו.
זבולון אורלב: אם יש הודעה מוסמכת שהמכרזים יוצאים עוד בשנת הכספים 2011, נחה דעתי מדוע צריך לאשר את זה ואני בעד לאשר.
זבולון אורלב: אני מוכרח לומר לך שאני מציע לך לעקוב – אם את מוציאה את המכרזים – כדי שתהיי בטוחה שהמכרזים יוצאים.
משה גפני: מחר אני מבקש לשים את זה על סדר היום.
זבולון אורלב: אני משאיר פתק שאני הסכמתי.
משה גפני: אם תוכלי בטלפון לומר לי עד מחר.
משה גפני: אמר לי מישהו שהוא עבר בשבת בתחנת הרכבת בתל אביב, מעל פרשת דרכים, ועבדו שם בשבת.
משה גפני: הרכבת לא עובדת בשבת.
משה גפני: תוכלי לברר לי את זה?
משה גפני: זה לא קשור להעברה.
משה גפני: מחר נאשר אותה.
גילי קניקסבוך: בתחנת הרכבת מעל פרשת דרכים עבדו בשבת?
משה גפני: כך אמר לי מישהו.
משה גפני: את לא צריכה לבוא מחר אלא רק להתקשר ולתת לי תשובה על העניין הזה.
משה גפני: זה לא קשור להעברה, את ההעברה נאשר מחר בעזרת השם.
משה גפני: אנחנו מקדמים בברכה את יושב ראש ועדת הכספים לשעבר, שר התיירות של היום שמאוד מצליח בתפקיד שלו והוא לא מתכוון לחזור לתפקידו כיושב ראש הוועדה.
משה גפני: השר מאוד מצליח במשרד התיירות ועושה את מה שנדרש משרד התיירות לעשות.
משה גפני: אנחנו דנים הבוקר בצו לעידוד השקעות הון (קביעת תחומי אזורים מיוחדים לעניין מפעלי תיירות) (תיקון), התשס"ז-2007.
משה גפני: שר התיירות, בבקשה.
סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב אדוני היושב ראש.
סטס מיסז'ניקוב: כשאני מסתכל משמאלי, יושב חברי טמיר, ואני מסתכל על חבריי איציק וקנין ושי חרמש, אני נזכר בתקופה מהימים הטובים, תקופה מדהימה.
סטס מיסז'ניקוב: גם אורית כאן והיא הייתה רכזת האופוזיציה עת ישבתי כאן ועכשיו היא מרכזת אופוזיציה.
סטס מיסז'ניקוב: גם זה קורה בפוליטיקה.
שי חרמש: כל דבר הוא זמני.
משה גפני: בזמן שלך רוחמה הייתה רכזת האופוזיציה?
סטס מיסז'ניקוב: רוחמה הייתה שרה.
רוחמה אברהם-בלילא: הייתי שרת התיירות.
סטס מיסז'ניקוב: אחר כך התמנית לשרת התיירות.
סטס מיסז'ניקוב: לפני כן היית שרה מקשרת אבל היית שרה.
סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש, אני מתחייב לפרוטוקול שבקדנציה הזאת אני לא שואף להחליף אותך בכיסא הזה ורק אלוהים יודע מה יקרה בקדנציה הבאה.
סטס מיסז'ניקוב: החדר הזה הוא חדר מדהים וכאן מתקבלות ההחלטות האמיתיות.
סטס מיסז'ניקוב: תמיד היה וכך תמיד יהיה.
סטס מיסז'ניקוב: כשר, זאת הופעה ראשונה שלי בוועדת הכספים ואני באמת מתרגש לחזור לחדר הזה.
סטס מיסז'ניקוב: אגב, בצד הזה יושבים אנשי משרד התיירות, המנכ"ל נועז בר-ניר, הסמנכ"ל החדש, סמנכ"ל בכיר לתשתיות שזאת גם הופעתו הראשונה כאן, ערן ניצן, היועץ המשפטי עובד קדמי, את יעל ממשרד האוצר אני חושב שלא צריך להציג.
סטס מיסז'ניקוב: אני אזכיר את הנוסחה הידועה בה אנחנו משתמשים במשרד התיירות ובכלל בכל הפורומים הכלכליים.
סטס מיסז'ניקוב: כל מאה אלף תיירים נוספים שמגיעים לארץ, מייצרים 4,000 מקומות תעסוקה חדשים במשק ועיקרם בפריפריה ועיקרם בקרב אותן אוכלוסיות שבדוח ה-OECD תמיד מוגדרות כנמצאות בתת תעסוקה.
סטס מיסז'ניקוב: מעבר לכך, זה משאיר כ-450 מיליון שקלים באוצר המדינה, כל מאה אלף תיירים נוספים, מייצרים מאות עסקים קטנים ובינוניים בסביבה תיירותית, ושוב, בעיקר בפריפריה, ולא פחות חשוב, מייצרים תדמית חיובית עבור מדינת ישראל כי כל תייר מרוצה הופך להיות שגריר של רצון טוב למדינת ישראל.
סטס מיסז'ניקוב: לכן מבחינת הפעילות התיירותית, שזה ענף כלכלי ממדרגה ראשונה, יש כאן וין-וין, גם מבחינת מקורות הכנסה, תעסוקה, תדמית וכל השאר.
סטס מיסז'ניקוב: זה חשוב כי היום מה שאנחנו מבקשים לעשות בוועדה המכובדת הזאת זה פשוט לאפשר לנו להרחיב עוד יותר את הפעילות הכלכלית התיירותית שאנחנו עושים על מנת שיבואו יותר תיירים ויותר מועסקים ייכנסו למשק, כך שגם ייווצרו כאן הכנסות.
סטס מיסז'ניקוב: שנת 2010 הייתה שנת שיא מבחינה תיירותית.
סטס מיסז'ניקוב: הגיעו כשלושה וחצי מיליון תיירים ולמשק נכנסו כ-33 מיליון שקלים.
משה גפני: מה זה שיא?
משה גפני: לא היה דבר כזה מאז קום המדינה?
סטס מיסז'ניקוב: לא היה.
רוחמה אברהם-בלילא: את השיא שברנו ב-2009.
רוחמה אברהם-בלילא: שלושה מיליון תיירים.
סטס מיסז'ניקוב: ב-2008, בהנהגתה של רוחמה, הגיעו שלושה מיליון תיירים ועכשיו הגיעו שלושה וחצי מיליון.
סטס מיסז'ניקוב: זה שיא.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ממשיכים לשמור על השיא הזה גם בשנת 2011.
סטס מיסז'ניקוב: אני אזכיר לכם ששנת 2011 היא שנה של גיאו-פוליטיקה קשה ביותר עבור מדינת ישראל, כלכלה קשה ביותר עבור מדינת ישראל ועבור כל העולם כאשר שוב יש משבר כלכלי באירופה ובארצות הברית, איבדנו את כל היומיים שהגיעו אלינו משארם א-שייח בגלל שהם לא מגיעים לשארם א-שייח ולמרות זאת אנחנו מצליחים להחזיק את התיירות בגובה של שלושה וחצי מיליון תיירים.
סטס מיסז'ניקוב: זה אומר שהשבחנו גם את התייר שנכנס.
סטס מיסז'ניקוב: התייר שהגיע, לפעמים היה מגיע רק ליום אחד, היה מגיע לשארם אה-שייח ועושה סיבוב ביום המלח ובירושלים וחוזר לשם, הוא היה משאיר כסף בדרך אבל לא היה לן כאן אפילו לילה אחד – אלה אותם 400 אלף אנשים אותם איבדנו - אבל כיוון שאנחנו נמצאים באותו מצב כפי שהיה בשנת 2010 מבחינת התיירים ואיבדנו את היומיים, כנראה שהוספנו את אלה שנמצאים לפחות לילה אחד במדינת ישראל.
סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת, הפדיון של בתי המלון ובכלל כל התנופה הכלכלית בגלל מספר התיירים היא הולכת וגדלה.
סטס מיסז'ניקוב: מאחר שהגדלנו את הביקוש לתיירות בשנת 2010 ואנחנו ממשיכים להגדיל אותו גם בשנת 2011, אנחנו נכנסנו לבעיה אחרת, בעיה של מחסור של חדרים בארץ.
רוחמה אברהם-בלילא: כמה חדרים חסרים לכם היום?
סטס מיסז'ניקוב: היום חסרים לנו כ-18 אלף חדרים, אם אנחנו רוצים להגיע ליעד של חמישה מיליון תיירים ב-2015.
סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לומר לכם שכבר עשרות שנים המספר הקדוש הזה של 45 אלף חדרים, לא משתנה.
סטס מיסז'ניקוב: יש היום במלאי פחות או יותר, גרוסו-מודו, 45 אלף חדרים ורק בשנים האחרונות, במיוחד בשנת 2011, המספר הקדוש הזה לא נפרץ והתיירות גדלה.
סטס מיסז'ניקוב: זה אומר שני דברים: ראשית, אנחנו לא מספקים את הצרכים המיידיים של התיירים שרוצים ללון בירושלים ואנחנו שולחים אותם לאשקלון ולים המלח, מבלי לפגוע באזורים האלה.
סטס מיסז'ניקוב: כל מי שרוצה להגיע למקום כלשהו, הוא צריך לקבל את מבוקשו.
סטס מיסז'ניקוב: שנית, כיוון שההיצע קטן והביקוש גדל, המחירים עולים.
אורי אריאל: קוראים לזה תסמונת התפלת המים.
אורי אריאל: עשרים שנים הסבירו שלא צריך התפלת מים, עד שהסתבר שאין מים בברזים.
סטס מיסז'ניקוב: דיברנו על החדרים.
סטס מיסז'ניקוב: גם המחירים גבוהים וגם הביקושים לא מסופקים.
סטס מיסז'ניקוב: לכן אנחנו עבדנו מאוד מאוד קשה בשנה האחרונה יחד עם משרד האוצר על יישוב של אזורי עדיפות לאומית מבחינה תיירותית ועל הרחבתה.
סטס מיסז'ניקוב: רק לסבר את האוזן, למי שלא מכיר את הנושא הזה למרות שאני בטוח שכולם בקיאים בו.
סטס מיסז'ניקוב: יש לנו, מתוקף חוק לעידוד השקעות הון, הרבה מאוד מפות לאזורי עדיפות.
סטס מיסז'ניקוב: יש מפת אזורי עדיפות מבחינת הטבות מס ויש הטבות נוספות.
סטס מיסז'ניקוב: יש גם מפת אזורי עדיפות מבחינה תיירותית והיא לא נקבעת על פי מצב סוציו אקונומי של אוכלוסייה כזאת או אחרת אלא היא נקבעת לפי דבר אחד: על פי הביקושים לתיירות.
סטס מיסז'ניקוב: לכן המפה הזאת יכולה להיות שונה בחלקה או לחלוטין באזורים שונים ממפה לצורך הטבות מס.
סטס מיסז'ניקוב: בסיפא של הדברים שלי אני גם אומר שלדעתי היא צריכה להיות הרבה יותר מורחבת מאשר המפה שמוצעת היום, אבל זה לדיונים הבאים.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ישבנו על המפה הזאת די הרבה זמן ובאמת נעשתה כאן עבודה מצוינת, גם על ידי צוות משרד התיירות וגם על ידי צוות משרד האוצר, והמפה שמובאת היום לעיונה של הוועדה מרחיבה את התחולה של הצו הקיים בשנה אחת, דהיינו, תוקף הצו הזה עומד להסתיים ב-1 בינואר 2012 ואנחנו מבקשים להאריך את הצו הזה עד 31 בדצמבר 2012 ולהוסיף במסגרת הצו הקיים את האזורים הבאים, וזה אומר הרחבה של אזור עדיפות לאומית מבחינה תיירותית: גליל תחתון, כל הישובים של הגליל התחתון, נצרת רבתי, בית שאן ועמק המעיינות ואילת.
סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שיש בפניכם את המפה המעודכנת.
זבולון אורלב: אין לנו אותה.
סטס מיסז'ניקוב: אחר כך אני אוכל לפרט.
סטס מיסז'ניקוב: יש כאן הרבה מאוד ישובים.
משה גפני: אין לנו את המפה הקיימת.
משה גפני: מה שיש לנו זה את המפה המוצעת.
סטס מיסז'ניקוב: אני אומר מהי גולת הכותרת.
טמיר כהן: מדברים על המלונות.
סטס מיסז'ניקוב: מדברים על המלונות.
סטס מיסז'ניקוב: רבותיי, לסבר לכם את האוזן מה זה עושה מבחינת תוספות מיידיות.
סטס מיסז'ניקוב: אגב, מה זה אומר להרחיב מפת אזורי עדיפות לאומית מבחינה תיירותית.
סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות יכול ורשאי לתת לכל יזם שרוצה לבנות בית מלון במסגרת אותו שטח שמוגדר כאזור עדיפות לאומית, אנחנו יכולים לתת עשרים אחוזים מענק לכל יזם.
רוחמה אברהם-בלילא: זה היה 24 אחוזים.
סטס מיסז'ניקוב: זה קוצץ לעשרים אחוזים.
רוחמה אברהם-בלילא: מתי זה קוצץ?
רוחמה אברהם-בלילא: בתקציב הנוכחי הדו שנתי?
סטס מיסז'ניקוב: לפני כשנתיים.
רוחמה אברהם-בלילא: חבל.
סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים אתך.
רוחמה אברהם-בלילא: בשנת 2009 נאבקנו עם האוצר כדי להביא את זה ל-24 אחוזים.
סטס מיסז'ניקוב: בירושלים הצלחנו להרחיב את זה ל-28 אחוזים אבל זה רק בירושלים.
סטס מיסז'ניקוב: יש לנו סיכום עם האוצר שאנחנו נחזיר לדיון הרחבה של התוספות גם בסובב כינרת ל-28 אחוזים.
סטס מיסז'ניקוב: הסיכום הוא שאנחנו נחזיר אבל כמובן שהאוצר התנגד בהתחלה, אבל אני חושב שלגבי סובב כינרת אני אוכל לשכנע אותו כמו שהצלחתי לשכנע לגבי ירושלים.
סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שנוכל לשכנע אותו בצורך להוסיף תוספת למענקים גם באזורים אחרים.
סטס מיסז'ניקוב: התוספת המיידית של חדרים באותו אזור מקווקו שאנחנו מוסיפים היום כאזור עדיפות לאומית מבחינה תיירותית, ותקשיבו למספרים, כי אלה דברים מיידיים: בנצרת רבתי, מקימים מלון בכפר חורש עם 120 חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: בכרמיאל, מלון הצוק, 120 חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: במלון הזית בכרמיאל, 120 חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: הקמת מלון כפר חיטים, 7 עם חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: מקימים אטרקציה של מתחם גולף בכפר חיטים כאשר המלון בכפר חיטים ישמש גם כמלון גולפאי.
סטס מיסז'ניקוב: עמק מעיינות, הקמת כפר נופש בתל יוסף עם 120 חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: הקמת אכסון מלונאי בגני חוגה עם 400 חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: אילת שסובלת מתחרות קשה מאוד מול עקבה ושארם א-שייח – זאת פשוט עיר ש-85 אחוזים מהאוכלוסייה שלה מתפרנסים מתיירות – אנחנו מוסיפים מיידית על ידי הרחבת בתי מלון קיימים 600 יחידות ויש כבר פרויקטים בלגונה המזרחית שבסופו של דבר, תוך כמה שנים, יגיעו לעוד אלפיים חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: סך הכול באופן מיידי, על ידי הרחבת הפרויקט הזה אנחנו מוסיפים 2,180 חדרים כאשר התוספת באילת יכולה להביא את המספר ל-4,180 חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: אם תרצו אחר כך לשמוע את סמנכ"ל תשתיות שלנו, תוכלו לשמוע אותו.
סטס מיסז'ניקוב: ערן, כמה פרויקטים אושרו?
ערן ניצן: כמעט 600 חדרים.
סטס מיסז'ניקוב: עוד 600 חדרים אושרו במינהלת ההשקעות כאשר אנחנו מעניקים עשרים אחוזים מענק והיזם עושה את זה פי חמש.
סטס מיסז'ניקוב: זה המינוף הכלכלי האמיתי שקיים בידי משרד התיירות.
משה גפני: יש לי ויכוח עם שר האוצר והוא מתנהל כבר בשבועות האחרונות לגבי כמה נושאים פרקטיים.
משה גפני: הוא טוען שהולך להיות רע ואני טוען שהולך להיות טוב.
משה גפני: מהדיווח שלך מתברר שאתה מסכים אתי.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא קשור אחד לשני.
סטס מיסז'ניקוב: שר האוצר כמו תמיד מסתכל על המקרו.
משה גפני: לפי מה שאתם אומר, אתם צופים שנגיע לחמישה מיליון תיירים.
זבולון אורלב: בתחום הזה.
משה גפני: מה זה התחום הזה?
משה גפני: תחום התיירות לא מנותק מהתחום הכללי.
זבולון אורלב: אתה צריך לראות את מה שקורה באירופה וזה גורם לנו נזקים.
משה גפני: אם שר התיירות אומר שאנחנו צופים שהמספר יגיע לחמישה מיליון תיירים, המשמעות היא שיבואו תיירים מאירופה.
רוחמה אברהם-בלילא: מדובר כאן בהרחבה של מפת עדיפות כאשר הנושא העיקרי הוא שגם כאשר ישראל הייתה במשברים של טרור כאלה ואחרים, מעולם לא נפגע הנושא הצלייני.
סטס מיסז'ניקוב: אני אסביר לך.
משה גפני: אתה הבנת מה אמרתי.
משה גפני: אם אתה כשר התיירות צופה שבשנת 2011 שמסתיימת עכשיו וגם בשנת 2012, ואתה צופה גם לעתיד שמספר התיירים יגדל באופן דרמטי יותר מכפי שהיה כל הזמן, המשמעות היא שהמצב גם בעולם וגם כאן משתפר.
סטס מיסז'ניקוב: אני אנסה להסביר.
משה גפני: מה איכפת לכם להיות אופטימיים?
סטס מיסז'ניקוב: קודם כל, אני אופטימי.
סטס מיסז'ניקוב: סטנלי פישר, נגיד בנק ישראל, הגדיר את ענף התיירות ב-2010 כתורם הכי גדול לכלכלת מדינת ישראל גם מבחינת יצירת מקומות תעסוקה וגם מבחינת ההכנסות.
יצחק וקנין: אנחנו רואים את זה בבתי המלון.
סטס מיסז'ניקוב: עם הרבה מאוד גאווה ובלי צניעות אני אומר לכם שהיום הזדמן לי לעבוד בראש משרד הכי כלכלי בארץ.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מייצרים הרבה מאוד תעסוקה, הרבה מאוד הכנסות ובאמת זה יכול להוביל כאן לתנופה כלכלית חשובה אם כמובן ייתנו לנו לעבוד כמו שאנחנו יודעים לעבוד בלי לשים יותר מדיי רגולציות ובלי לשים יותר מדיי משקולות.
סטס מיסז'ניקוב: התיירות נזקקת לשקט וכך זה תמיד, גם בעולם וגם בארץ ובמיוחד בארץ כי זה שיש פיגועים ממוקדים במצרים נגד תיירים, משום מה לא מרחיק את התיירים משם אבל ברגע שיש זריקת אבנים בירושלים, וזה מקבל בז ב-CNN וב-BBC, זה יכול להרחיק את התיירים ממדינת ישראל.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עושים עבודה מאוד מאוד קשה, גם בסיורים שלנו ברחבי העולם, כדי להסביר שמה שהם רואים בערוצי מדיה מובילים באירופה ובארצות הברית, זה לאו דווקא מה שקורא בארץ אלא כדאי שהם יבקרו.
סטס מיסז'ניקוב: לכן אנחנו מביאים לכן עשרות אלפים עיתונאים, סיטונאים, את כולם כדי שיראו במו עיניהם ואחר כך ישווקו את זה הלאה מפה לאוזן כי השיווק מפה לאוזן הוא הכי חשוב.
סטס מיסז'ניקוב: כמה חסמים שפתחנו, כמו למשל ביטול אשרות כניסה מרוסיה – ואגב, זה נעשה כשאני הייתי יושב ראש ועדת הכספים – וביטול אשרות כניסה מאוקראינה, דבר שנעשה עכשיו, הביא לנו גל ענק של 600 אלף תיירים מרוסיה בשנה, של 120 אלף תיירים מאוקראינה בשנה ואנחנו צופים שהגל הזה יימשך.
סטס מיסז'ניקוב: האנשים האלה באים למרות המצבים הקשים.
סטס מיסז'ניקוב: הם באים למצרים והם בטח גם באים אלינו.
סטס מיסז'ניקוב: לכן אנחנו צופים שאם לא יהיו כאן דרמות מיותרות ואם המצב הכלכלי קצת יתייצב ברחבי העולם, אנחנו כן נגיע בשנת 2012 לחמישה מיליון תיירים שיביאו לפריחה עצומה של כלכלת ישראל מהצד הזה.
סטס מיסז'ניקוב: אמרתי מה זה יעשה באופן מיידי מבחינת חדרי מלון.
סטס מיסז'ניקוב: המחירים כמובן יתחילו לרדת.
סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לומר לוועדה המכובדת הזאת שאני הקמתי ועדה ציבורית לבדוק ממה מורכבת עלות חבילת נופש בארץ קודם כל לישראלים וביי פרודקט לתיירות הנכנסת.
סטס מיסז'ניקוב: בראש הוועדה עומד מנכ"ל המשרד וחברים בה כל נציגי המשרדים הרלוונטיים כולל נציגי ציבור.
סטס מיסז'ניקוב: עד 31 בינואר הוועדה הזאת צריכה להעביר אלי את המלצותיה שיאמרו איך אנחנו יכולים להוזיל חבילת עלויות הנופש בארץ עד 25 אחוזים.
סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו נצליח, קודם כל נשאיר בארץ את התיירות שבורחת לתורכיה, ליוון, לקפריסין וכך הלאה ונוכל להביא את אלה שלא באים אלינו כי הם חושבים שאנחנו יותר מדיי יקרים.
סטס מיסז'ניקוב: אם כן, מצד אחד נוזיל את המחירים ומהצד השני נבנה יותר בתי מלון וחדרים כך שנגדיל את ההיצע ונפחית את המחירים.
סטס מיסז'ניקוב: אני באמת אופטימי.
סטס מיסז'ניקוב: כמה הערות לסיום.
סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהמצב הזאת שאני מבקש לאשר אותה היום היא לא שלמה לגמרי.
סטס מיסז'ניקוב: אני הייתי מאוד מאוד שמח אם נקיים בעוד תקופה מסוימת – נגיד חצי שנה – דיון יותר רחב בוועדה הזאת על הכללת אזורים נוספים שהם, כמו שאמרתי, נגזרים מהביקושים של תיירות באותם אזורים.
סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר למשל על תל אביב רבתי.
סטס מיסז'ניקוב: אני לא חושש מהמילה הזאת שתל אביב רבי, כולל הרצליה, תהיה גם היא חלק ממפת אזורי עדיפות מבחינה תיירות כי יש שם ביקושים אדירים.
סטס מיסז'ניקוב: יש כאלה שיגידו שהיזמים מסתדרים בתל אביב גם בלעדינו אבל אני קצת חולק על כך.
סטס מיסז'ניקוב: כאמור, אפשר לקיים על הנושא הזה דיון.
סטס מיסז'ניקוב: אזורים בתחום איו"ש.
סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מאוד רוצה שאנחנו נתקן את החוק.
זבולון אורלב: אדוני השר, למה הם לא באים?
סטס מיסז'ניקוב: אני עונה לך.
סטס מיסז'ניקוב: יש חוק לעידוד השקעות הון מכוחו יצא הצו הזה.
סטס מיסז'ניקוב: בחוק על הישובים האלה לא חלה כל הטבה, לא הטבות מס, לא הטבות במסגרת התיירות ולא הטבות אחרות.
סטס מיסז'ניקוב: הם פשוט לא נמצאים שם.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים לתקן את החוק ואז אנחנו יכולים להרחיב את הצווים האלה מתוקף אותו חוק שנתקן גם על הישובים האלה.
שי חרמש: האם אדוני השר חושב שזאת המניעה לכך שלא בונים בתי מלון בתל אביב?
שי חרמש: אם אתה רוצה לבנות את ים המלח ותיתן את זה גם בתל אביב, אתה תבנה בתל אביב ולא תבנה בים המלח.
סטס מיסז'ניקוב: על תל אביב כבר דיברתי ועכשיו אני מדבר על איו"ש.
סטס מיסז'ניקוב: למרות מה שאמרתי, שזה לא נמצא בחוק של עידוד השקעות הון ואני אשמח מאוד אם זה יהיה שם, זה לא מונע ממני לאורך שנתיים וחצי בהן אני מכהן כשר התיירות להשקיע הרבה מאוד כסף בתשתיות מעבר לקו הירוק.
סטס מיסז'ניקוב: להזכיר לכם שכאשר אנחנו בממשלה הזאת החלטנו על הקפאה זמנית של בנייה של מוסדות ציבור, אני הופעתי בכל כלי התקשורת ואמרתי שההקפאה הזאת לא חלה על סיוע לישובים האלה בתחום התיירותי והמשכתי להזרים כספים מעבר לקו הירוק.
סטס מיסז'ניקוב: האנשים שיושבים כאן יודעים זאת.
סטס מיסז'ניקוב: ההזרמה הזאת בתחום התשתיות ממשיכה עד לרגעים אלה.
סטס מיסז'ניקוב: נושא אחרון.
סטס מיסז'ניקוב: אני אשמח מאוד אם ישיבת הוועדה, כמה שיותר, תהיה מיועדת להכריז על אזור ים המלח כאזור עדיפות לאומית מבחינה תיירותית.
סטס מיסז'ניקוב: היום עוברות שתי הצעות חוק במליאה בקריאה טרומית ואחד מהם אומר להטיל אחריות על קציר מלח בים המלח באגן הדרומי על המפעלים, לפחות בתשעים אחוזים.
סטס מיסז'ניקוב: אגב, היום קראתי בעיתון שמפעלי ים המלח מצ'פרים את העובדים וועד העובדים נותן לכל עובד אייפד וזה בגלל שהצטבר הרבה מאוד כסף בקופה.
סטס מיסז'ניקוב: זה מוכיח את הטענה שלי, שהרווחים של המפעלים הם כל כך עצומים – גם מהפקת האשלג, דבר שבסופו של דבר גרם לזיהום ולכל המלח ששקע ומעלה את המפלס – אם הם מרשים לעצמם לקנות אייפד לעובד וכמובן לבי ושמחתי עם העובדים.
סטס מיסז'ניקוב: אם זה המצב, הם יכולים לממן תשעים אחוזים מהקציר הזה כשהם גרמו לאותה פסולת תעשייתית.
שי חרמש: צריך לדאוג שהאייפונים שלהם יקלטו את הרשת הישראלית ולא הירדנית.
סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק השנייה מדברת על הקמת קרן ייעודית לפיתוח תיירותי וכלכלי בים המלח, קרן של מיליארד שקלים לחמש שנים.
סטס מיסז'ניקוב: אלה שתי הצעות חוק שעוברות.
סטס מיסז'ניקוב: אני סיכמתי עם שר האוצר שתומך בהצעות החוק האלה שמעבר לקריאה טרומית כמובן שהן יתקדמו בתיאום מלא עם שר האוצר.
סטס מיסז'ניקוב: לכן אני חושב שבהמשך לאותן הצעות חוק שעוברות היום במליאה, אנחנו חייבים לקיים כאן דיון כמה שיותר דחוף על מנת להכניס את אזור ים המלח לאזור עדיפות לאומית.
משה גפני: מה שאתה ושר האוצר מבקשים מהוועדה זה להאריך את המועד של הצו הקיים עד לסוף שנת 2012.
משה גפני: זאת אומרת, להאריך אותו בשנה ולהוסיף את עמק בית שאן, עמק המעיינות, גליל תחתון, נצרת רבתי ואילת.
משה גפני: רוחמה אברהם, בבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב ראש, אדוני השר, אני אקדים ואומר שכשרת התיירות לשעבר אני משוכנעת ויודעת מקרוב, כפי שאני מכירה את עבודת המשרד, שזהו אחד המשרדים הכי חשובים בממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: כפי שהשר אמר, זה המשרד הכלכלי ביותר ומשרד שנותן את התשואה המיידית ביותר.
רוחמה אברהם-בלילא: כל השקעה בו, רואים את הצמיחה מחדש, בין אם זה שתייר נכנס ופוגש את אותה פקידה ברשות שדות התעופה, דרך נהג המונית, המלצר במסעדה וכל מה שענף התיירות מייצר מעבר לכך.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני השר, אני מברכת על הצו הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזה צו ראוי ונכון.
רוחמה אברהם-בלילא: חשוב רק להביא אותו מורחב יותר.
רוחמה אברהם-בלילא: כלומר, עצם העובדה שנקבת בסוגיה של ים המלח כמי שהיה אחד המועמדים שלנו לאחד משבעת פלאי עולם, אני הייתי רוצה לראות אותו בהרחבה של הצו הזה.
סול לביא בן-שמעון: הוא היה המועמד שלנו ב-הא הידיעה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזה אחד מהמקורות אליו מגיעים המון תיירים, בין אם התיירות היומית ובין אם זאת התיירות עם לינה.
רוחמה אברהם-בלילא: דרך ים המלח עוברים הרבה מאוד תיירים.
רוחמה אברהם-בלילא: זה נכון שבענף התיירות חסרים עשרות אלפי חדרים וזאת בעיה שהיא לא חדשה.
רוחמה אברהם-בלילא: בתקופת כהונתי דיברנו על הקלה משמעותית מאוד בכל מה שקשור לנושא הבירוקראטי בפיתוח התשתיות בענף התיירות וחשבנו להקים את ה-One Stop Shop.
רוחמה אברהם-בלילא: בהזדמנות הזאת אני כן רוצה לדעת מה קרה עם זה.