GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב ראש, מדובר על הקמת תחנה אחת שהיא תעבוד מול היזמים והיא תעשה את כל הבירוקרטיה מול המשרדים השונים, בין אם זה משרד התעשייה והרשויות השונות.
סטס מיסז'ניקוב: היא הוקמה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה שהיא הוקמה.
סטס מיסז'ניקוב: היוזמה שלך הייתה מבורכת והיא נלקחה כאקסיומה.
סטס מיסז'ניקוב: לכן התחנה הזאת הוקמה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו בוועדה צריכים לעזור לשר בהיבט הזה שלמרות שהעברנו תקציב שהוא דו שנתי, ההורדה של פיתוח תשתיות – בזמנו נאבקתי על הרחבתו ל-24 אחוזים כי ארבעת האחוזים האלה הם משמעתיים.
רוחמה אברהם-בלילא: עצם העובדה שיש החרגה של ירושלים ויהיו החרגות של ערים נוספות, זה לא אומר שאנחנו לא צריכים לעשות החרגה רוחבית.
רוחמה אברהם-בלילא: ככל שיבוא יזם וישקיע בענף התיירות, כך המדינה תוכל לעזור לו יותר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני יודעת לומר שיש צפי גדול מאוד בקרב היזמים, כל שכן כאשר מדובר בחוסר גדול מאוד של תיירים בענף המלונאות אל מול הצפי של המשרד שבשנים הבאות זה כמעט הולך להכפיל את עצמו.
רוחמה אברהם-בלילא: תחשוב שאם היום אנחנו עם שלושה וחצי מיליון תיירים, תוך פרק זמן של שלוש שנים יש צפי שהמספר כמעט יכפיל את עצמו.
רוחמה אברהם-בלילא: בזמנו פתחנו נקודה גם בסין ואני חושבת שהשיווק בסין והבאת התיירים מסין היא חשובה מאוד.
רוחמה אברהם-בלילא: גם כאן הייתי רוצה לדעת איך אנחנו מתקדמים בנושא הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אמרת שאתה ממשיך להפנות תקציבים לישובים מעבר לקו הירוק ואני כן רוצה לדעת כמה תקציבים הופנו בשנה האחרונה ולאיזה פרויקטים.
רוחמה אברהם-בלילא: השר היום היה יושב ראש ועדת הכספים ואני חושבת שאי אפשר להתעלם מזה.
רוחמה אברהם-בלילא: כולנו צריכים לאגם את הכול ולקחת את המשרד הזה.
משה גפני: כשקיבלתי את התפקיד, הלכתי אליו למשרד כדי שידריך אותי.
סטס מיסז'ניקוב: משה גפני הגדול בא אלי לבקש הדרכה.
שי חרמש: אני לא רוצה לפגוע בשר, אבל התלמיד עלה על רבו.
משה גפני: הוא הראה לי את יומן הפגישות שלו כיושב ראש הוועדה, קיבלתי חלחלה.
סטס מיסז'ניקוב: אני קיבלתי חלחלה מהשקט שפתאום נפל עלי וזה שהטלפון הפסיק לצלצל.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מברכת על הוספת חדרים חדשים.
רוחמה אברהם-בלילא: מה שיש כרגע, יש גם את האפשרות הנוספת שבזמנו גם נבדקה וזה השמשת חדרים קיימים כולל אותם פילים לבנים, ושנינו מכירים את הבעיה הזאת היטב, של בעלי קרקע שקנו קרקע לטובת הקמת בתי מלון והם מחכים עם הקמת בית המלון הזה עד שהקרקע תושבח יותר ותעלה יותר, כך שלא ברור אם יקום שם בית מלון כן או לא.
רוחמה אברהם-בלילא: למעט הסוגיה הזאת שישנם מבנים שהם מוגדרים כפילים לבנים.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, מוקם שלד שמיועד לבית מלון ואחד כזה כולנו מכירים, בטבריה מול בית מלון גלי כינרת.
רוחמה אברהם-בלילא: אותו פיל לבן בו יש אפשרות להקים חדרים באופן מיידי אלא שיש בעיה של חוסר אכיפה שלנו כמדינה אל מול אותם יזמים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שכאן צריך להיות תיקון לחוק באופן מיידי.
רוחמה אברהם-בלילא: אדם שרכש קרקע לטובת בית מלון ולא משמיש אותה תוך פרק זמן מסוים, צריך לראות מה עושים עם זה.
רוחמה אברהם-בלילא: זה משהו שחשוב לזמינות החדרים ובחוסר הקרקע.
משה גפני: בחוק יש הגדרה לדבר הזה?
רוחמה אברהם-בלילא: אין הגדרה בחוק.
רוחמה אברהם-בלילא: צריך לטפל בזה.
עובד קדמי: צריך לטפל בזה.
עובד קדמי: הרשויות המקומיות היום מנסות ללחוץ על כאלה שמחזיקים מקרקעין ולא עושים בהן שימוש ולא בונים.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל בחוק אין להם סמכות אבל לדעתי כן צריך להוביל מהלך כזה.
רוחמה אברהם-בלילא: לסיום אני אומר שאני בהחלט הייתי רוצה שאנחנו כאן בוועדה נאמץ את המשרד הזה באופן שבו נראה ונבחן את האפשרות איך אנחנו באמת תוך חודש נסיים את ההרחבה הנוספת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני כן רוצה לשמוע מהשר מה ההגדרה הרחבה וכמה תקציבים נוספים מופנים לטובת הערים אותן אתה מגדיר בצו הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו צריכים לדאוג לכך שתורחב מפת התיירות הישראלית בהיבט של עזרת המדינה בפיתוח תשתיות ובפיתוח השיווק התיירותי וכל מה שיוצא מכך.
ציון פיניאן: ראשית, אני רוצה לברך את השר על ההישגים בתחום התיירות, במספר התיירים ובכל הנושא של התיירות.
ציון פיניאן: יש לי כמה שאלות.
ציון פיניאן: האם הנושא של הקצאת חדרים עדיין מהווה בעיה היום לבניית מלון?
ציון פיניאן: בזמנו באו כמה חבר'ה לטבריה ואז היו צריכים להעביר מהתיירות הצפונית לתיירות הדרומית ומהדרומית למרכז וכן הלאה.
ציון פיניאן: האם קיים עדיין הנושא של הקצאת חדרים?
משה גפני: היועץ המשפטי אומר לא.
עובד קדמי: הקצאת חדרים, לא.
עובד קדמי: יש תקנים פיזיים.
ציון פיניאן: כל אזור, מוקצה לו חדרים.
עובד קדמי: לא, זה לא קיים.
סטס מיסז'ניקוב: כמו תמיד יש בעיה בהגדרת ייעוד הקרקע, אבל זאת כבר לא הבעיה שלנו.
ציון פיניאן: אני לא יכול להתעלם מתיירות הפנים.
ציון פיניאן: תיירות הפנים שלנו יקרה מאוד ועדיין מקומות בילוי שלנו בתורכיה – היום כבר לא – ובמקומות אחרים בעולם הם כאלה שהרבה יותר זול מאשר ללכת לשבוע באילת או בטבריה.
ציון פיניאן: אם אני כחבר כנסת מזמין פחית קולה באחד מבתי המלון כאן וצריך לשלם עבורה 17 שקלים, למה זה כדאי לי בכלל?
ציון פיניאן: אנחנו כאן ברמות הגבוהות ביותר בעולם.
ציון פיניאן: בעולם אין דבר כזה.
סטס מיסז'ניקוב: כמה עולה פחית קולה בכנסת?
יצחק וקנין: שישה-שבעה שקלים.
שי חרמש: מים יותר בריא ויותר זול.
ציון פיניאן: להגדרת מלונית.
ציון פיניאן: אני חושב של מ-11 יחידות ל-24 יחידות מלונית, זה צפוף.
ציון פיניאן: המלונית אולי צריכה להיות מ-24 יחידות ולא פחות.
ציון פיניאן: האם רכס הכרמל מופיע בהגדרות העדיפות?
סטס מיסז'ניקוב: לא בצו הזה.
ציון פיניאן: דווקא היום, אחרי השריפה, צריך להכניס אותו פנימה.
ציון פיניאן: האם גליל עליון וגליל מערבי בפנים?
סטס מיסז'ניקוב: כן.
ציון פיניאן: הזכרת אדוני השר את נושא יהודה ושומרון.
ציון פיניאן: צריך לבדוק את הנושא הזה.
סטס מיסז'ניקוב: זה לא בחוק הזה.
ציון פיניאן: שם יש הרבה מאוד מקומות לתיירות.
ציון פיניאן: היום הם מהווים אטרקציה.
משה גפני: השר אמר את זה וזאת המציאות, הרי תיקנו את חוק עידוד השקעות הון.
משה גפני: כדי להכליל את ים המלח או להכליל את תל אביב, כל אזור בארץ שהוא מבקש להכליל, אפשר להביא את זה באותו צו שחתום על ידי שני השרים, על ידי שר האוצר ושר התיירות.
משה גפני: כדי להכניס את יהודה ושומרון, הצו לא יועיל אלא צריך לתקן את החוק.
עובד קדמי: יש גם דרך אחרת.
משה גפני: מה הדרך האחרת?
עובד קדמי: בעבר אכן משרד התיירות תמך בהקמתם של בתי מלון באזור יהודה ושומרון.
עובד קדמי: אנחנו מכירים וזוכרים את המלון בחברון ומלונות אחרים באריאל.
עובד קדמי: הסיוע לא ניתן על פי חוק.
עובד קדמי: החוק לא מוחל על אזור יהודה ושומרון ולכן הדרך בה מסייעים היא בדרך של החלטה של ממשלה במענק מינהלי בסכום, בגובה ובשיעור השווה לאותו שיעור שבחוק עידוד השקעות הון.
סטס מיסז'ניקוב: כל פרויקט לפי החלטה נפרדת?
עובד קדמי: לא כל פרויקט.
משה גפני: חבר הכנסת אורי אריאל ואחריו חבר הכנסת אורלב.
אורי אריאל: ראשית, באמת ברכות לשר, למנכ"ל ולמשרד על ההישגים.
אורי אריאל: אלה עובדות ועם עובדות ועם הצלחות קשה להתווכח.
אורי אריאל: הם ראויים לא רק לברכות אלא מה שנקרא ניצול הצלחה, לתפוס את הגל ולנסות.
אורי אריאל: ודאי שבגלל המצב הכלכלי בעולם תהיה פגיעה בתיירות אבל זה זמני וזה לא עניין שבגללו בונים או לא בונים.
אורי אריאל: הזכרתי את התפלת המים כי אמרו שנתפיל לפני עשרים שנים אבל פתאום הייתה שנה גשומה ואז אמרו שלא צריך כי כבר ירד גשם השנה.
אורי אריאל: זה לא הולך כך.
אורי אריאל: אלה טווחים ארוכים ואני שמח שהמשרד והאוצר ביחד רואים את זה לטווחים היותר רחוקים ולא מה היה השנה ומה יהיה בשנה הבאה.
אורי אריאל: כך אי אפשר לנהל שום דבר.
אורי אריאל: למה יש סיבה גדולה לאופטימיות?
אורי אריאל: כי כל הנביאים אומרים שיהיה זמן שיבואו כל הגויים לארץ ישראל.
אורי אריאל: מדברים על כך שיהיה בית המקדש, אבל בטח יהיה לקראת זה פרומו ואני חושב שזה קורה עכשיו.
משה גפני: אתה יכול להרחיב עניין הזה?
אורי אריאל: אני ארחיב.
אורי אריאל: ירושלים, בצדק, גם כי היא העיר של בית המקדש וגם עיר הבירה והיא חשובה לכל הדתות ומהווה מגנט גדול לתיירות.
אורי אריאל: השר צריך לדעת את המשפט הידוע האומר שעתידה ירושלים להתרחב עד דמשק.
אורי אריאל: אמרו חכמים, ואני לא מתכוון לעניינים מדיניים עכשיו אלא לתיירות.
אורי אריאל: בכל מקרה אני אומר את זה כמו חבריי העיקרי שלא סביר שיהודה ושומרון לא תהיה בתוך המפה הזאת.
אורי אריאל: יש שלוש שנים לפתור את העניין.
אורי אריאל: האחת, הזכיר היועץ המשפטי עובד קדמי, היא זה שהממשלה מחליטה שמה שבחוק יחול ביהודה ושומרון בצורה מינהלית.
אורי אריאל: היה את זה על כל מיני עניינים בתחילת שנות ה-80 אבל מזמן כבר לא השתמשו בזה.
אורי אריאל: אם אתה שואל אותי, אחרי שהייתי היום בגשר המוגרבים וראיתי את הכבאית ליד, האם הממשלה הזאת שאתה חבר בה תעשה את זה – היא לא תעשה את זה.
אורי אריאל: אם אי אפשר לסדר את גשר המוגרבים, בטח אי אפשר לסדר דברים כאלה מסובכים כמו להחליט על תיירות ביהודה ושומרון.
אורי אריאל: הדרך השנייה היא לעשות חוק ואני הגשתי את חוק המוזיאונים באיו"ש כי הייתה אפליה מתמשכת של עשרים-שלושים שנים.
אורי אריאל: תביא חוק שאומר שמה שחל בעין גדי, חל גם בהר חברון.
משה גפני: מי אמר על גשר המוגרבים, שם שמו כבאית, שמביישים את חכמי חלם?
אורי אריאל: אני לא עוסק עכשיו במוגרבים אלא בתיירות מהמגרב אולי.
אורי אריאל: בכל אופן, הדרך השלישית היא שאלוף הפיקוד שהוא מה שנקרא "הריבון" בשטח, מוציא צו והצו הוא בעצם החוק הזה או חוק אחר.
אורי אריאל: למה הוגש חוק המוזיאונים?
אורי אריאל: כי אלוף הפיקוד ושרי הביטחון לדורותיהם, לא הנוכחי, כבר 11 שנים לא מוציאים למרות שמדברים אתם והם אומרים שתוך שבוע זה הצו הכי פשוט ואין בעיה לחוקק אותו אבל הם לא עושים זאת.
סטס מיסז'ניקוב: אני מציע להוריד את האופציה הזאת.
אורי אריאל: לכן האופציה לא ריאלית.
אורי אריאל: היא קיימת אבל היא לא ריאלית בביצוע כי הם לא עושים את זה.
אורי אריאל: אני מבקש אחת משתיים: או שאתם מכלילים את יהודה ושומרון כאן במפה הזאת, בתיקון הבא.
אורי אריאל: נניח שלא רוצים לעכב היום ואני לא בעד לעכב מישהו, אז אפשר להגיש בעוד שבוע מפה מתוקנת.
אורי אריאל: או שאתה תפנה לשר הביטחון כדי שאלוף הפיקוד יעשה את זה ובמקביל נניח את הצעת החוק.
אורי אריאל: זה לוקח זמן כי צריך הנחה ואתה מכיר את זה היטב, אבל בוא נעבוד במקביל כדי לתקן את זה כי יש הסכמה שבגוש עציון ובמקומות אחרים ראוי לאשר את זה ולהביא לשם תיירים.
אורי אריאל: זה גם עוזר לירושלים כי זאת ממש ירושלים רבתי.
אורי אריאל: דבר אחרון.
אורי אריאל: אני רוצה להצטרף לפניית ידידי חבר הכנסת פיניאן בנושא הכרמל.
אורי אריאל: זה דבר מאוד נכון, מאוד צודק ומאוד טוב לתיירות.
אורי אריאל: זה לא שמפצים את בית אורן כי הייתה שם שרפה אלא זה טוב לתיירות ואני לא צריך לשכנע אתכם.
אורי אריאל: אני מציע לכם לשקול את זה ולמצוא דרך לתקן.
אורי אריאל: אני חושב שהוועדה תתאחד כאן סביב העניין הזה שיהיה לטובת האזור ולטובת התיירות.
זבולון אורלב: אני רוצה להתחיל בדבר שסיים קודמי אורי אריאל בסוגיה של הר הכרמל.
זבולון אורלב: לפי הצו לכאורה יש כאן דבר שהוא מאוד מאוד תמוה.
זבולון אורלב: עמק זבולון כולו במפה.
זבולון אורלב: אזור חיפה כולו נמצא בפנים.
זבולון אורלב: אזור הכרמל, יש סלקציה.
זבולון אורלב: מחוף טירת הכרמל, אזור החוף המקביל לצומת זיכרון יעקב ומשם קילומטר מזרחה.
זבולון אורלב: כלומר, מטירת הכרמל, שזה דרומה מחיפה, עד זיכרון יעקב שזה דרומה מעתלית, לאורך כל החוף, רק קילומטר מזרחה.
זבולון אורלב: מה אפשר לעשות שהר הכרמל הוא שלושה-ארבעה קילומטרים מזרחה ונכנסים בו שלושה מלונות שנפגעו מאסון השרפה – בית אורן, יערות הכרמל וניר עציון.
זבולון אורלב: אגב, ניר עציון היו כאן בוועדה לפני חצי שנה, הבטיחו לטפל במלון אבל עד היום לא נעשה דבר אבל נעזוב את זה כרגע.
סטס מיסז'ניקוב: מי היה כאן?
סטס מיסז'ניקוב: אנשי המלון?
זבולון אורלב: אני העליתי את עניינו של מלון ניר עציון יחד עם היושב ראש.
משה גפני: אז היה מדובר על אפליה.
זבולון אורלב: נתנו פיצויים רק על נזקים ישירים ולא נתנו להם פיצויים על כך שהמלון נסגר לתקופה מסוימת.
זבולון אורלב: אני לא נוגע בזה.
זבולון אורלב: למיטב הבנתי, אם אני מכיר את חוף הים, מטירת הכרמל עד זיכרון, אני לא מכיר בית מלון, אולי נחשולים.
זבולון אורלב: אם מישהו מכיר מלון על חוף הים בין טירת הכרמל לזיכרון, שיגיד לי.
זבולון אורלב: התיירות על חוף הכרמל היא לא על חוף הים.
זבולון אורלב: אגב, זאת אותה מועצה אזורית.
זבולון אורלב: התיירות על חוף הים נמצאת על הרכס.
סטס מיסז'ניקוב: זה שאתה לא מכיר היום לא אומר שמחר לא יבוא יזם ויקים שם מלון.
זבולון אורלב: אגב, על החוף ממש אסור לו להקים.
סטס מיסז'ניקוב: מאה מטרים.
זבולון אורלב: אני מסכים אתך, אבל אם קיימים מלונות, תסבירו לי למה לא.
זבולון אורלב: למה אזור חיפה, אזור זבולון, חוף הכרמל.
זבולון אורלב: סליחה שאני אומר לך אבל זה כמוש הבג"ץ פסל את קו עדיפות לאומית בגליל כי היו עוקפים את כל הכפרים הערביים, היו משרטטים כך את הקו וכל הישובים היהודים יהיו והישובים הערבים לא יהיו והבג"ץ פסל את זה.
זבולון אורלב: כאן כאילו עשו איזה קו שהוא ממש כדי להוציא את שלושת המלונות על הר הכרמל.
זבולון אורלב: זה אבסורד מהמדרגה הראשונה.
זבולון אורלב: הרי כמו שיבנו על החוף, יבנו גם על הכרמל ואין לנו סיבה שלא יבנו על הכרמל.
זבולון אורלב: מה העניין המהותי?
זבולון אורלב: יש כאן איזה עניין מהותי?
זבולון אורלב: איזו סיבה מהותית?
זבולון אורלב: אני מבקש אדוני השר, אם אפשר להכניס את זה לצו עכשיו.
זבולון אורלב: זה לא שינוי סדרי בראשית.
זבולון אורלב: לגבי יהודה ושומרון.
זבולון אורלב: גם אני לא רוצה לעכב את הצו, מלבד עניין רכס הכרמל שאני רואה בו ממש אפליה שאני לא מבין את הסיבה לכך.
זבולון אורלב: לעניין יהודה ושומרון, אני מציע לאדוני לקחת אחריות ואם הוא יהיה יוזם, להביא החלטת ממשלה או לשינוי החוק או בהחלטה מינהלית.
זבולון אורלב: שוב, אין שום סיבה להפלות.
זבולון אורלב: למה להפלות את אזור עין גדי מבית המלון שרוצים להקים באלמוג כאשר בין כה הוא קיים שם ואולי הוא רוצה להתרחב?
זבולון אורלב: אין שום סיבה בעולם.
זבולון אורלב: שניהם נמצאים על אותו אזור, על חוף ים המלח, שניהם מביאים תיירות ואין שום סיבה להפלות.
זבולון אורלב: עד כאן דבריי.
זבולון אורלב: אני רוצה לסיים בדברי שבח לעבודתך כי אני חושב שהיא ראויה מאוד.
זבולון אורלב: יש תנופה גדולה מאוד בעניין התיירות ובוודאי המנהיגות שלך כשר, יש לה משקל חשוב ותבורך על כך.
פניה קירשנבאום: אני דווקא רוצה להתחיל בדברי שבח.
פניה קירשנבאום: כאחת שמכירה ועוקבת אחרי פעילות משרד התיירות, אני חושבת שנעשית עבודה מצוינת גם בפנים הארץ וגם בחוץ בתחום השיווק והפרסום.
פניה קירשנבאום: כשאני נמצאת בחוץ לארץ אני רואה ואני עוקבת אחרי זה.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שעלינו מדרגה בתחום הזה וכמובן שהכל בזכות הנהגתך.
פניה קירשנבאום: לא אחזור על ההערות שנאמרו כאן.
פניה קירשנבאום: אני מכירה אותך ואני יודעת שהדברים שנאמרו קרובים ללבך ואתה מבין אותם.
פניה קירשנבאום: לכן אין לי בכלל ספק שאתה גם תקדיש לזה זמן ותטפל.
פניה קירשנבאום: אני מאחלת לך עוד הרבה הצלחות.
משה גפני: אדוני השר, לפני שניגש להצבעה, אני מבקש לקבל את התשובות הקצרות שלך לדברים שהועלו כאן.
משה גפני: אני מסכים עם חבר הכנסת אורלב ועם חברים אחרים שדיברו.
משה גפני: התקיימו כאן כמה דיונים על הנושא של רכס הכרמל בעקבות השריפה שהייתה.
משה גפני: שם הייתה טענה לאפליה.
משה גפני: האפליה לא הייתה קיימת, שניהם לא קיבלו וזה התברר.
משה גפני: זאת באמת ההזדמנות לא לפצות אותם אלא זה באמת מקום יפה, זה מקום שיביא לשם תיירים – גם תיירות פנים וגם תיירות חוץ – וזה דבר שבאמת ראוי לעשותו.
משה גפני: מטבע הדברים, זה ברור לחלוטין.
משה גפני: אדוני השר, את דברי השבח אמרתי בהתחלה ואני אומר אותם גם עכשיו.
משה גפני: אני מצטרף לחברים.
משה גפני: זה דבר שנמצא כאן בקונצנזוס וזה לא דבר פשוט.
משה גפני: באמת כולם משבחים אותם ואת המשרד שלך על העבודה שנעשית.
משה גפני: לפני שאנחנו מצביעים, אם אתה יכול בקצרה לענות על השאלות שנשאלו.
סטס מיסז'ניקוב: חברת הכנסת רוחמה אברהם דיברה על סין.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ממשיכים את הקו בו את התחלת.
סטס מיסז'ניקוב: יש לנו שם משרד נציג מקומי.
סטס מיסז'ניקוב: אני ביקרתי בשנחאי וגם בבייג'ין.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ממשיכים את התנועה הזאת ומנסים לפתוח קו ישיר משנחאי כך שיוכלו להגיע תיירים יותר עשירים מסין.
סטס מיסז'ניקוב: כלומר, זה אצלנו בפיתוח.
סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש, כיוון שאני שייך למחנה הימני, בהיותי יושב ראש ועדה קיימתי הרבה מאוד דיונים גם על הנושא של המגזר הערבי או קודם כל בנושא של המגזר הערבי כי אני חושב שזה חלק מהתפקיד שלנו הממלכתי, שלא תהיה אפליה לשום צד, לא מעבר לקו הירוק וגם לא בתוך הקו הירוק של הישובים הערבים.
סטס מיסז'ניקוב: רק לסבר את האוזן עד כמה הצו שאנחנו מרחיבים אותו היום משפיע במישרין גם על הישובים האלה.
סטס מיסז'ניקוב: טורען, סחנין, עילבון, ערבה, ראמה, שיבלי – כל הישובים האלה נכנסו מתוקף הצו הזה לאזור עדיפות לאומית.
סטס מיסז'ניקוב: בחלקם כבר ביקרתי ובחלקם אנחנו מתחילים שיתוף פעולה מאוד מאוד פורה עם הישובים.
סטס מיסז'ניקוב: זה רק כדי להבין שאנחנו לא נוטים לשום צד אלא פועלים גם לפי החוק וגם לפי ההיגיון.
סטס מיסז'ניקוב: אני כבר אמרתי.
סטס מיסז'ניקוב: גם בגלל הסיבה שאני חושב שמעבר לקו הירוק יש הרבה מאוד דברים תיירותיים שגם יהודים וגם נוצרים אוונגליסטים שואפים לראות – ואני אף פעם לא אשכח את הדרך שהראה לי שאול גולדשטיין בגוש עציון, את אותו שביל בו הלכתי ולכלכתי את הנעליים ולא הבנתי למה זה כך אבל הוא אמר לי שאלפים של אוונגליסטים מגיעים לשם כי זה שביל העקידה המפורסם – ואנחנו משקיעים שם בתשתיות תיירותיות כמו שאנחנו משקיעים במטה בנימין ובתל שילה.
סטס מיסז'ניקוב: אני לא יכול לספק עכשיו מספרים כי לא התכוננתי מבחינת המספרים אותם אנחנו משקיעים אבל אנחנו משקיעים סכומים נכבדים כי אנחנו מאמינים בפרויקטים האלה.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו גם משקיעים בהרודיון שזה פרויקט אדיר מבחינה תיירותית, בשביל העקידה, בתל שילה ובפרויקטים אחרים ברחבי יהודה ושומרון, דבר שהחוק מאפשר לי לעשות וכך בחרתי לעשות כי אני מאמין שהתיירים מגיעים לשם כי יש שם דברים מדהימים.
סטס מיסז'ניקוב: אני אשמח מאוד, בעזרת חברי הכנסת, לתקן את חוק עידוד השקעות הון כדי שנוכל לתת מענקים ליזמים מעבר לקו הירוק.
סטס מיסז'ניקוב: על פי ההמלצה שלך, חבר הכנסת אורי אריאל, חבל על הנייר עליו אני אפנה לאלוף ולשר הביטחון.
אורי אריאל: לא חבל.
אורי אריאל: אני רוצה לבקש שתיפנו.
סטס מיסז'ניקוב: חבל על כל עץ שאנחנו כורתים כדי לכתוב עליו את הדברים, אבל אני אשמח לעשות את זה.
סטס מיסז'ניקוב: גם אתם תובילו הצעת חוק שאני אשמח להיענות לה.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נחשוב איך אנחנו מגישים לממשלה הצעת מחליטים כדי לא להשתמש בהצעת חוק פרטית.
סטס מיסז'ניקוב: בסופו של דבר אנחנו כן רוצים לעודד תיירות ביהודה ושומרון.
סטס מיסז'ניקוב: לגבי הכרמל.
סטס מיסז'ניקוב: יש לי הסכם ג'נטלמני עם האוצר שהוא שותף שלנו.
סטס מיסז'ניקוב: כרגע נכנס גם ראש אגף התקציבים החדש והוא אצלנו בעוד שבועיים לדיון נרחב על כל נושא התיירות.
משה גפני: גל הרשקוביץ?
משה גפני: בעוד שתי דקות הוא כאן.
סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שמן ההוגנות לתת לו גרייס של לפחות כמה שבועות לפני שהוא מגיע אלינו ולא לעשות לו איזשהו מחטף בוועדת הכספים לפני שהוא למד את הנושא.
סטס מיסז'ניקוב: אני בטוח שהאוזן שלו תהיה קשובה להרחיב קודם כל בנושא הכרמל את הצו הזה מעבר לצו שאנחנו מאשרים היום, אבל בואו נהיה הוגנים, לא נעשה כאן מחטף היום למרות שכל הוועדה מאוחדת סביב הנושא הזה ודעתי היא בדיוק כמו דעת החברים.
סטס מיסז'ניקוב: אני עדיין מבקש מהוועדה לאשר את הצו כפי שהוא ולתת לנו אפשרות למצות עם משרד האוצר את כל ההליך לגבי ההכללה וההרחבה של הצו.
סטס מיסז'ניקוב: מעבר לכך, אדוני היושב ראש, אני אומר לפרוטוקול שאותו צו שאנחנו מאשרים היום, אותם פרויקטים שאנחנו לוקחים עם הצו המורחב הזה, אנחנו נבקש אחר כך מהוועדה להרחיב מעבר ל-31 בדצמבר 2012 כי הפרויקטים כבר ירוצו ואנחנו כמובן נרצה המשכיות והבטחה שלטונית לאותם יזמים שיבואו וישקיעו בפרויקט.
סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נרצה, עוד לפני שהצו החדש הזה יפוג, להרחיב אותו.
זבולון אורלב: מה סדר גודל העלות אם רוצים להוסיף את הכרמל?
סטס מיסז'ניקוב: זה תלוי ביזמים שיבואו.
סטס מיסז'ניקוב: אין לי מושג.
אורי אריאל: עשרים אחוזים.
אורי אריאל: אם הסכום הוא מאה מיליון, זה עשרים מיליון.
משה גפני: נסכם את הנושא.
משה גפני: יש בקשה של כל חברי הוועדה וגם השר תומך בעניין הזה להכליל בצו את רכס הכרמל.
רוחמה אברהם-בלילא: גם את ים המלח.
משה גפני: מה שנאמר קודם, זה ברור לחלוטין.
משה גפני: הוא צריך להביא את זה בצו נפרד ואין בזה מניעה אלא זה תלוי בו ובשר האוצר.
משה גפני: לגבי רכס הכרמל הייתה כאן בקשה של כמה חברי כנסת, להכליל את זה בצו הנוכחי.
משה גפני: אני אומר שאנחנו לא מכלילים את זה בצו הנוכחי, זאת בקשת השר שתומך בבקשה שכולנו מאוחדים סביבה ואנחנו חושבים שצריך לעשות את זה.
משה גפני: הוא אומר שבשבועות הקרובים הממונה על התקציבים החדש במשרד האוצר יהיה במשרד התיירות ואז הנושא הזה יעלה והשר מקווה שהוא ייכלל בצו.
משה גפני: אתה יכול להוסיף גם את בקשת ועדת הכספים.
משה גפני: מכיוון שאנחנו לא משנים את הצו אלא אנחנו מתבקשים לאשר אותו כמות שהוא, אני מבקש את הצבעה על צו לעידוד השקעות הון.
שלומית ארליך: כמה תיקונים טכניים שמכניסים לנוסח הצו.
שלומית ארליך: משנים כאן שלוש הגדרות - אטרקציה, מלון ומלונית.
שלומית ארליך: בצו תראו שיש הגדרה של אטרקציה.
שלומית ארליך: במקום ההגדרה שמופיעה בפניכם, ההגדרה תהיה: "כהגדרתה בסעיף 40א לחוק".
שלומית ארליך: זה לא משנה מהמהות כי זאת הכוונה גם במה שהיה מנוסח היום, אבל יחד עם משרד המשפטים חשבנו שנכון לנסח את זה בצורה כזאת.
שלומית ארליך: לגבי חוברת התקנים.
שלומית ארליך: גם כאן אנחנו נשנה כך שההגדרה תהיה: "החוברת – תקנים פיזיים לתכנון וסיווג מתקני אכסון תיירותי של משרד התיירות לפי המהדורה שבתוקף במועד הגשת הבקשה לקבלת מעמד של מפעל מאושר המופקדת לעיון הציבור בלשכה הראשית של משרד התיירות בירושלים ובלשכות המחוזיות של המשרד האמור".
עובד קדמי: אין שינוי בהגדרה עצמה אלא אך ורק בשם של החוברת.
עובד קדמי: זה כדי לדייק בשם החוברת.
שלומית ארליך: במקור בעצם זה היה השם של החוברת וזאת הייתה טעות במקור.
שלומית ארליך: לגבי ההגדרה מלונית.
שלומית ארליך: ההגדרה מלונית היא: "מלון הכולל 11 יחידות" ובמקום זה אנחנו נכתוב: "מתקן תיירותי ללינה הכולל 11 יחידות אירוח לפחות ולא יותר מ-24 יחידות אירוח".
שלומית ארליך: לגבי התחילה – אצלכם לא מופיע התאריך.
שלומית ארליך: התחילה תהיה ב-1 בינואר 2012.
משה גפני: אנחנו מצביעים על צו לעידוד השקעות הון (קביעת תחומי אזורים מיוחדים לעניין מפעלי תיירות) (תיקון), התשס"ז-2007 עם התיקונים כפי שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני: בעד אישור הצו – פה אחד הצו אושר
משה גפני: הצו אושר פה אחד.
משה גפני: הוועדה התאחדה סביב הבקשה שלכם כפי שעלה גם מהדיון.
משה גפני: היו כמה פעמים דיונים לגבי הנושא של עובדי התעשייה הצבאית והגיעו אלינו בקשות לתשלום המשכורות שלהם באמצעות הלוואה כביכול שהממשלה נתנה לטובת העניין הזה.
משה גפני: היה הנושא הזה של ההלוואה שהגיע בערב סוכות, אז הייתי צריך לכנס את הוועדה בתוך שעה-שעה וחצי והגיע חבר הכנסת אורי אריאל בבהלה כדי להצביע נגד.
משה גפני: אני ממש הסכמתי אתו אבל בסוף שכנעתי אותו לא לעשות את זה על גב העובדים, והוא הסכים, כדי שהבעיה הזאת תיפתר.
משה גפני: הנושא הזה נסחב שנים ולא נגמר.
אורי אריאל: אמרת שהגעתי בבהלה, אבל אני לא זוכר ממה הייתי צריך להיבהל אז.
משה גפני: מזה שאני מתנהג לא בסדר.
אורי אריאל: לא נבהלתי.
משה גפני: אני אומר שקיבלתי את עמדתך ואני שמח שבסוף גם קיבלת את עמדתי.
משה גפני: זה היה די מסודר העניין הזה, גם של הבהלה וגם של ההצבעה.
משה גפני: בסופו של דבר החלטנו כאן להקים צוות בראשותו של חבר הכנסת שי חרמש בו היה חבר גם חבר הכנסת אורי אריאל.
משה גפני: שי חרמש היה מאוד פעיל יחד עם מנהל הוועדה טמיר כהן והם ישבו עם כל הגורמים הנוגעים בדבר.
משה גפני: אנחנו עומדים עכשיו בפני שני דברים.
משה גפני: ראשית, אנחנו רוצים לשמוע גם מהממשלה, גם מגל הרשקוביץ הממונה על התקציבים במשרד האוצר וגם כמובן מיושב ראש ההסתדרות עופר עיני מה עומד לקרות לגבי עתיד החברה הזאת, של עובדי התעשייה הצבאית ושל המפעל עצמו.
משה גפני: לפני כן אני מבקש משי חרמש לדווח לוועדה מה נעשה עד עכשיו ובפני מה אנחנו עומדים.
שי חרמש: לפני חודש וארבעה ימים הוטלה עלינו המשימה לנסות ולהביא סוף לסאגה הארוכה של משבר התע"ש שמבחינתנו, בוועדה, התחיל עוד ביוני בהעברה הראשונה שנקראה בשם מוזר של הלוואה למפעל שאין לו שום כושר יכולת להחזיר אותה.
שי חרמש: ההתרעה הקצרה של תשעים הדקות בערב סוכות הביאה להבנה שאין מנוס אלא שהוועדה תיקח לידיה איזשהו ניסיון להביא סוף למהלך הבלתי פוסק הזה של הניסיונות להזרים כל פעם הזרמה כזאת או אחרת.
שי חרמש: שתי אופציות ואולי שלוש – שתיים וחצי – עמדו לנגד עינינו.
שי חרמש: האחת היא לחתור להביא למצב של הבראת החברה.
שי חרמש: הוורסיה השנייה הייתה להביא להפרטת החברה והנושא השלישי שעלה בעבר על סדר היום הוא מיזוג עם חברה ממשלתית אחרת, אם זאת התעשייה האווירית או רפא"ל.
שי חרמש: גם טמיר וגם אני בילינו ערבים, בעיקר לילות, במפגש עם כל הגורמים ועקב כך כמה בתי קפה התפרנסו לא רע.
שי חרמש: תרמנו קצת לכלכלה התל אביבית.
שי חרמש: שלושה קצוות היו צריכים להתחבר יחד.
שי חרמש: הנושא הראשון, העובדה שהתע"ש כבר מזה מספר שנים לא מפרסם דוחות כספיים מהטעם הפשוט שברגע שיצאו הדוחות הכספיים תתלווה לזה מיד הערת עסק חי, מה גם שהחוב שלהם לבעלים, למדינת ישראל, נע בין מיליארד ו-200 למיליארד ו-300 מיליון שקלים ואולי קצת מעבר לכך והחברה איננה חברה ברת החזר חוב כלשהו.
שי חרמש: הצעד הראשון שעשינו מול אגף התקציבים, מול שר האוצר ומול מנכ"ל משרד האוצר, היה להגיע להבנה שבכל תהליך שהוא או בכל פתרון שהוא, חייבת מדינת ישראל להבין שההלוואה הזאת צריכה להיות מוסבת לאופן כזה או אחר של השקעת בעלים בחברה.
שי חרמש: היה ברור לגמרי שהצעד לכאורה פיננסי הזה חייב להיעשות כפתיח לכל דבר וגם על דעת השר, המנכ"ל וגל הרשקוביץ ראש אגף התקציבים ברור שהמהלך הפיננסי הזה ייעשה והחברה תוכל לצאת לפחות עם דוחות כספיים שיאפשרו לה גם לצאת למקורות פיננסיים אחרים ולייצר לעצמה מקורות כספיים ולהמשיך להתפתח.
שי חרמש: הציר השני – אולי הקשה ביותר – היה המחלוקת בין האוצר לבין ההסתדרות על תנאי הפרישה של העובדים שאמורים לצאת.
שי חרמש: רשת ביטחון לעובדים שיועברו במקרה של הפרטה לבעלות אחרת והשלמה של פיגורים בהתאמות שכר כאלה ואחרות מתוך העובדה שהחברה בשנים האחרונות לא עדכנה את שכר עובדיה בניגוד למה שנעשה בכלל ענפי המשק.
שי חרמש: הקטע השלישי הוא מול מערכת הביטחון.
שי חרמש: מניתוח שטמיר ואני קראנו ולמדנו מנתוני החברה, החברה מכילה חמישה אגפים או חמישה תחומי פעילות כאשר תחום אחד שהוא לא סודי, תחום התחמושת הכבדה, פגזי הטנקים והתותחים, 105, .
שי חרמש: קו הייצור הזה, שהוא קו אסטרטגי למדינת ישראל, כושר הייצור שלו, להביא אותו למצב של אי-גירעון ואיזון מחייב תפוקה בסדר גודל של 550 מיליון שקלים.
שי חרמש: 200 מיליון שקלים צריכה הנהלת החברה לשווק בחוץ לארץ.
שי חרמש: מערכת הביטחון קנתה השנה 150 מיליון שקלים, כך שיש פער של 200 מיליון שקלים.
שי חרמש: הפער הזה קצת הצטמצם מאז המגעים שלנו עם מערכת משרד הביטחון ואודי שני, אבל להערכתי מדובר בסדר גודל של עוד 150-170 מיליון שקלים, התחייבויות רכש של התוצרת הזאת באופן רב שנתי הוא תנאי הכרחי להבאת החברה למצב בו אפשר להציע משהו עם שיקום, עם הפרטה, עם הבראה, עם סיפוח כאשר בלי זה, הדבר הזה לא קיים.
שי חרמש: אציין בהערת סוגריים שאת התחמושת החסרה בהזמנות של תע"ש קונה צה"ל בארצות הברית ברכש הדולרים.
שי חרמש: יש גם טוענים שהפצצות האמריקאיות פחות טובות אבל זה כבר לא תחום המומחיות שלי ומעולם לא יריתי דברים כאלה כבדים בעברי הצבאי.
שי חרמש: אני יכול לציין כאן כרגע שאנחנו נמצאים בשתי הסכמות עיקריות כאשר האחת היא בינינו לבין האוצר לגבי הנושא הפיננסי.