GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: הוא אמר שהוא לא מכיר אפליה כזאת.
אורי אריאל: איזו ממשלה?
משה גפני: הממשלה הזאת.
משה גפני: חנטרישית.
רוחמה אברהם-בלילא: איזו אווירה.
רוחמה אברהם-בלילא: תרשה לי לצטט אותך.
משה גפני: תצטטי.
משה גפני: אני מדבר בסודות?
משה גפני: כל היום מדברים על לשלב חרדים, אבל איזה לשלב חרדים?
משה גפני: לא רוצים לשלב חרדים.
משה גפני: רוצים שהחרדים ישבו בגטו.
אורי אריאל: לפי הפתיחה, התקציב מאושר.
זבולון אורלב: אדוני היושב ראש, אם תאריך בזה, אתה מושך אותי בלשון.
משה גפני: אתה יכול להגיד.
זבולון אורלב: מי שהשתלב בצבא, ישתלב תמיד גם בכל יתר המקומות.
זבולון אורלב: אני אומר לך מניסיון אישי.
זבולון אורלב: פעם גם הציבור שלנו היה מודר.
זבולון אורלב: מרגע שהשתלבנו בחברה הישראלית ותרמנו את חלקנו, אנחנו משולבים בכל המקומות.
זבולון אורלב: תלכו לצבא, תאמין לי שגם תלמידי חכמים ישתלבו.
משה גפני: שמעתי אותך.
זבולון אורלב: אמרתי לך, אל תמשוך אותי בלשון.
משה גפני: אני דווקא אוהב את הלשון הזאת.
משה גפני: אני יודע מי היריבים שלנו.
משה גפני: יש לי בחור שלמד הרבה שנים בישיבה, הלך שלוש שנים לצבא, ביקש ממשרד התחבורה לעבור קורס למורי נהיגה.
משה גפני: הבאתי לפני חודש לשר התחבורה את השם של הבחור, היה שלוש שנים בצבא, לא מקבלים אותו.
משה גפני: הוא קיבל מכתב.
משה גפני: יש לי את המכתב בחדר.
משה גפני: הוא קיבל מכתב ממנהל רשות הרישוי שהוא לא יכול לעבור קורס למורי נהיגה כי אין לו שנות לימוד.
משה גפני: הוא למד בישיבה.
משה גפני: זאת מדינה יהודית עליה אתה אומר הלל ביום העצמאות ועוד תוקף אותי.
משה גפני: מי היריבים שלנו, אני יודע.
זבולון אורלב: אני לא תוקף אותך.
זבולון אורלב: אני מציע לך עצה טובה.
משה גפני: אל תציע לי הצעות כי מי שלומד תורה, הוא חלק מהצבא אבל זה בכלל לא משנה.
משה גפני: רוצים לשלב חרדים?
משה גפני: זה שילוב חרדים?
משה גפני: אני מושך אותך בלשון?
משה גפני: אני לא צריך למשוך אותך.
משה גפני: אני לא יודע את העמדות שלך?
משה גפני: אבל לא משנה, אין בעיה, אנחנו נעמוד מהצד.
משה גפני: לא נשנה את אורחות חיינו ונעמוד מהצד.
משה גפני: אבל שלא יגידו לשלב.
זבולון אורלב: אני בעד לשלב.
משה גפני: החרדים צריכים לשבת באוטובוס מאחורה.
משה גפני: מתנהלת כאן מלחמת תרבות ואתם יושבים על הטריבונה אבל נדאג גם לכם.
משה גפני: אין לכם מה לדאוג.
זבולון אורלב: אנחנו במגרש.
זבולון אורלב: אנחנו לא בטריבונה.
משה גפני: אתם לא במגרש.
משה גפני: אתם על הטריבונה.
משה גפני: אתם משלים את עצמכם שאתם על המגרש.
משה גפני: על המגרש נמצאים המתנחלים ולא אתם.
משה גפני: טוב, סיימנו את החלק האומנותי ועכשיו אנחנו עוברים לתקציב בנק ישראל.
סטנלי פישר: אדוני ראש הוועדה, אני מאוד שמח להיות כאן היום פעם ראשונה עם היושב ראש של המועצה המינהלית של בנק ישראל דן פרופר וזאת משתי סיבות.
סטנלי פישר: האחת, תראו את הפרי של העבודה שלכם שהסתיימה לפני שנה וחצי, והשנייה, כבר התחלנו לעבוד וברור לי שהמבנה החדש והיושב החדש ממש יעשו מה שקיווינו בזה שהם ממש יפקחו על העבודה של הבנק ולא רק זה אלא הם גם יתרמו להתייעלות עבודת הבנק.
סטנלי פישר: אני רוצה להחמיא לוועדת וינוגרד שבחרה בחברי הוועדה המוניטרית והמועצה המינהלית.
סטנלי פישר: יש לנו שתי ועדות מאוד איכותיות.
סטנלי פישר: לגבי התקציב אני אומר כמה מלים, אחר כך מר פרופר יסביר את היבטי התקציב ולפרטים יתייחס מנכ"ל הבנק, חזי כאלו.
סטנלי פישר: התקציב מבוסס על תוכנית העבודה של הבנק.
סטנלי פישר: בתוכנית העבודה יש כמה דגשים.
סטנלי פישר: בתוך הבנק המטרה העיקרית שלנו היא יישום החוק החדש והתאמת סדרי העבודה בבנק לעידן חדש, למבנה שליטה חדש בבנק.
סטנלי פישר: אנחנו משקיעים השנה הרבה בשדרוג התשתיות הטכנולוגיות של הבנק ובמערכות המידע והסטטיסטיקה.
סטנלי פישר: היעד השלישי שלנו הוא פיתוח ההון האנושי של הבנק ושיפור היכולת שלנו להביא עובדים מקצועיים ברמה גבוהה הנדרשת ולשמור עליהם.
סטנלי פישר: זה בתוך הבנק.
סטנלי פישר: מחוץ לבנק יש לנו את המדיניות המוניטארית והתפקיד של הבנק, של הנגיד, לפי החוק הוא לתת ייעוץ כלכלי לממשלה.
סטנלי פישר: השנה יש לנו הכנה להדפסת סדרה חדשה של שטרות שתיעשה בשנת 2013.
סטנלי פישר: אלו היעדים העיקריים.
סטנלי פישר: התקציב תומך ומאפשר את השגת היעדים האלה.
סטנלי פישר: אני מבקש עכשיו להעביר את רשות הדיבור למר פרופר.
משה גפני: תודה רבה אדוני הנגיד.
משה גפני: מר פרופר, בבקשה.
דן פרופר: בוקר טוב אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.
דן פרופר: קודם כל, אני חדש לגמרי.
דן פרופר: אנחנו התחלנו לעבוד באוקטובר, דהיינו, את התקציב הזה אנחנו העברנו בצורה מאוד מאוד אינטנסיבית במשך חודשיים ומשהו.
דן פרופר: אני יכול להבטיח לכם שבשנה הבאה נעשה את זה על פריסה יותר גדולה של זמן.
דן פרופר: עם כל זאת, אני יכול להבטיח לכם שעברנו על כל פרט בתקציב הזה וגם הערנו את הערותינו.
דן פרופר: אני קודם כל רוצה להודות ליושב ראש ולחברים כאן שעשו לדעתי עבודה חשובה מאוד בזה שהם בעצם בנו את החוק ואת המועצה.
דן פרופר: אני כמי שרואה את הבנק לראשונה מקרוב יכול לומר לכם שהבנק הוא אמנם יצירה נפלאה אבל בצד הניהולי, יחד עם המנכ"ל וכמובן בחסות הנגיד, נוכל עוד לשפר.
משה גפני: למען הדיוק, אנחנו לא בנינו את החוק.
משה גפני: מי שבנה אותו, היה בנק ישראל.
משה גפני: נגיד הבנק ואנשיו.
משה גפני: אנחנו דנו בעניין הזה, אנחנו שינינו בחוק ושיפרנו, אבל את התשתית קבע בנק ישראל.
דן פרופר: אתה הקדמת את המאוחר.
משה גפני: לוועדה יש מספיק תשבחות ואנחנו לא לוקחים את מה שלא שלנו.
משה גפני: אנחנו שיפרנו את החוק מאוד מאוד בתיאום עם הבנק והייתה כאן עבודה יוצאת מן הכלל.
משה גפני: התשתית היא תשתית שהכין בנק ישראל.
משה גפני: אני זוכר את הפגישה הראשונה שהייתה לי על החוק הזה עם נגיד הבנק שתיאר לי את מה שהם הולכים לעשות, נפגשנו בתל אביב, ואני אמרתי במסיבה שהייתה בבנק ישראל על החוק הזה, שבמדעי המדינה באוניברסיטה ילמדו איך נגיד בנק ישראל פיזר סמכויות שלו, הוריד מעצמו סמכויות וחיזק את מעמדו דרך כך.
משה גפני: את זה צריך ללמוד.
דן פרופר: קלעתי לדעת גדולים.
דן פרופר: קודם כל, השבחים שלי הם מלשון שבח ב-ח' ולא ב-כ'.
דן פרופר: שנית, אני מאמין שמה שעשה הנגיד במקרה הזה, כמו במקרים אחרים אבל בוודאי במקרה הזה, אין לו כמעט אח ורע שמישהו שמעמיד מעל לראשו איזושהי רשות מפקחת ואני מודה לו על כך.
סטנלי פישר: אם מותר לי להגיד מה שאמר היושב ראש, אז מספיק.
סטנלי פישר: אני מודה לך.
דן פרופר: אני רוצה בכמה מלים להקיף את מה שאנחנו מצאנו ומה שאישרנו בלב שלם ואחרי חשיבה.
דן פרופר: קודם כל, אני חושב שעצם העובדה שסעיף מטה ומינהל מראה ירידה, אומרת התייעלות ואנחנו בירכנו על כך.
דן פרופר: הסעיפים היחידים הכבדים שגדלו בצורה מסיבית היו שניים: האחד, נושא הגמלאות שלהערכתנו ייתן תנופה לתיוב איכות כוח האדם בבנק שהוא בעצם המשאב העיקרי של הבנק ויעזור לבנק לשפר עוד יותר את מה שהוא עושה.
דן פרופר: הנושא השני הוא השקעות, ראשית, בטכנולוגיה שהיא בעצם הבסיס לעבודה הטובה של האנשים שם.
אורי אריאל: טכנולוגיה זה מחשבים?
דן פרופר: גם מחשבים וגם תוכנות.
דן פרופר: בעיקר מחשבים ותוכנות אבל בתחומים שונים, בין היתר רכישת תוכנות שמצויות בעולם הגדול והתאמתן לצורכי הבנק.
דן פרופר: הדבר הנוסף הוא השקעות בנושא של הכנות לזמן חירום שבלי שום ספק הן חשובות.
זבולון אורלב: הכנות פיזיות?
זבולון אורלב: רוחניות?
דן פרופר: פיזיות.
דן פרופר: הכנות פיזיות.
דן פרופר: הכנת בניין לקליטה של הנהלת הבנק ופעולות הבנק בזמן חירום ופיזור של כספות הבנק בארץ במצב שבו התעבורה תהיה קשה או שמקום ייפגע וכולי וכולי.
דן פרופר: אני בטוח שהמנכ"ל ייכנס יותר לעומק.
דן פרופר: אלה הם שני הסעיפים בהם יש גידול ניכר אבל אנחנו עברנו על כל הסעיפים ואנחנו מאמינים שהדברים האלה חיוניים.
דן פרופר: תודה.
משה גפני: מישהו יתייחס לנושא של הגמלאות?
משה גפני: כל הזמן פונים אלי בעניין הזה של הגמלאים.
חזי כאלו: אני חושב שכדאי שלא נעלה את זה כאן, אבל אני אתייחס.
חזי כאלו: אני אכנס אליך בעניין הזה.
משה גפני: אני מבין שיש דיון עם ההסתדרות.
חזי כאלו: יש דיון עם ההסתדרות.
משה גפני: תגיד בכל זאת משפט.
חזי כאלו: בסדר.
חזי כאלו: ברשותכם, אני רוצה לומר כמה מלים לגבי התקציב מעבר למה שצוין כאן על ידי קודמיי.
חזי כאלו: זאת בעצם השנה השנייה שאנחנו מציגים כאן את התקציב - בשנה שעברה לא המועצה המינהלית – בפורמט שסוכם אתכם.
חזי כאלו: כך בעצם פעלנו והעברנו את זה קודם על מנת שתשאלו ותשיגו, ואני חושב שהמתכונת היא טובה.
חזי כאלו: כפי שצוין, התקציב עומד על 798.
חזי כאלו: יש עלייה של 95 מיליון.
חזי כאלו: הזכרנו כאן את הסיבות העיקריות אבל אני בכל זאת אכנס לכמה נקודות.
חזי כאלו: הנקודה הראשונה, נושא הגמלאות.
חזי כאלו: אנחנו נמצאים לפי הסכמי השכר באיזשהו חלון פרישה של אנשים שיש להם תנאים טובים יותר ולכן צפוי שבשנה הבאה מספר הפורשים יהיה גדול יותר ולכן תקציב הגמלאות יגדל.
חזי כאלו: לשאלת היושב ראש, אני רק אומר במילה שיש נושא ששנוי במחלוקת, לא רק כאן אלא גם במערכת הביטחון – זה לא שייך לסעיף אבל אני עונה ליושב ראש - וזה מעבר הגמלאים מהצמדה לפעילים להצמדה למדד.
חזי כאלו: זה נושא טעון.
חזי כאלו: במערכת הביטחון יש התנגדות לעניין הזה.
חזי כאלו: הבנק הוא אחד הגופים האחרונים שעדיין הסכם המסגרת שנחתם בין ההסתדרות לבין האוצר לא יושם בגלל התנגדות ועד הגמלאים.
חזי כאלו: בעצם הגוף הסטטוטורי הוא ועד העובדים ולא ועד הגמלאים.
חזי כאלו: ועד העובדים מתנגד, מסיבות שלו ובין השאר הוא טוען שהמדד נמוך יותר מההצמדה לפעילים ובסופו של דבר זה יגרום נזק.
חזי כאלו: אותו טיעון גם עולה במערכת הביטחון.
חזי כאלו: עמדתנו העקרונית היא בעד הדבר הזה אבל זה כמובן צריך להיות בשיתוף פעולה ובהסכמה.
חזי כאלו: אי אפשר לעשות הסכם חד צדדי בעניין הזה.
חזי כאלו: כל עוד ההסתדרות עדיין לא קידמה את העניין הזה, אנחנו לא נוכל להגיע לסיכום.
זבולון אורלב: אני לא מבין דבר אחד שלא מסתדר לי.
זבולון אורלב: אני מבין את הגישה של הגדלת הגמלאות להוציא את העובדים מדור א' היקר.
חזי כאלו: זאת פרישת גיל אדוני.
חזי כאלו: זה לא שאני מעודד.
חזי כאלו: אלה אנשים שהגיעו לפרקם וצריכים לפרוש בגיל 67.
זבולון אורלב: אני מדבר על כך שמי שפורש, פורש אותו דור שהיה לו את הסכמי השכר הישנים עם השכר הגבוה לפני דוח מבקר המדינה.
חזי כאלו: מה שאני קורא דור א'.
זבולון אורלב: לעומת זאת יש דור ב' שהוא נכנס בתנאי שכר שונים לחלוטין.
זבולון אורלב: ציפיתי שאם הגמלאות עולות, בצדק מהטעמים שאתה אומר, לפחות בסעיף כוח האדם, מטה וסיוע, תהיה הפחתה ויהיה חסכון כי הרי אתה מוציא עובדים יקרים מאוד ומכניס עובדים שהם בשכר נמוך הרבה יותר.
חזי כאלו: זה נכון.
חזי כאלו: אם הזכרת את הסכם השכר, כדאי לזכור שהסכם שנחתם ב-2008 הוא הסכם שהרע גם עם דור א'.
חזי כאלו: זאת אומרת, חלק מההטבות של דור א', קבעו להן תקרה כמו סך כל כספי פרישה וכן הלאה.
חזי כאלו: נקודה שנייה שאני רוצה לומר היא שסעיף עלות העבודה שאתה רואה כאן הוא לא רק השכר הישיר אלא אלה גם עלויות עקיפות כמו למשל סבסוד ארוחות, זה כולל שומות מס וכולי.
זבולון אורלב: תסכים אתי שדור ב' הוא יותר זול מדור א'.
חזי כאלו: בוודאי שכן.
זבולון אורלב: אם הגמלאות עולות, השכר הרגיל היה צריך לרדת.
חזי כאלו: נכון, אבל הגידול הוא לא בשכר של הפעילים אלא הגידול הוא בגמלאות.
זבולון אורלב: למה אין חסכון במטה וסיוע?
זבולון אורלב: גם שם יש עלייה דרמטית.
חזי כאלו: יש ירידה במטה וסיוע.
חזי כאלו: בוודאי.
חזי כאלו: תסתכל בתקציב בעמוד 9.
חזי כאלו: זה כולל הכול.
חזי כאלו: מטה וסיוע, שכר והוצאות תפעוליות.
זבולון אורלב: 210,164 מיליון.
חזי כאלו: תסתכל בסעיף 01 בעמוד 9.
חזי כאלו: ב-2011 התקציב היה 212,421 מיליון.
זבולון אורלב: תסתכל על הביצוע.
חזי כאלו: אין לי ביצוע של 2011 כי זה יהיה רק בסוף השנה.
חזי כאלו: אני שם תקציב מול תקציב.
חזי כאלו: אני שם את זה כדי שבכל זאת יהיה מושג מה הביצוע.
חזי כאלו: הנושא הנוסף הוא נושא ההשקעות.
חזי כאלו: כפי שכאן צוין, יש גידול של 20 מיליון שקלים בהשקעות שנובע בעיקר פרויקטי IT שצוינו כאן.
חזי כאלו: זאת כבר שנה שנייה שאנחנו מציגים את העניין.
חזי כאלו: הבנק נמצא בתנופה גדולה מאוד של פיתוח מערכות גם בתחומי הליבה, מערכת ניהול היתרות שלנו, מערכת אינטרנט, הרבה מאוד מערכות שהן מאוד ישנות בבנק ועשינו שדרוג שלהן.
חזי כאלו: אלה פרויקטים רב-שנתיים.
חזי כאלו: הדבר השני הוא תחום היערכות החירום עליו שאלתם.
חזי כאלו: תחום היערכות החירום מתחלק בעצם לכמה תחומים.
זבולון אורלב: באיזה סעיף זה?
חזי כאלו: בהשקעות.
חזי כאלו: עמוד 12, הסעיף הראשון, היערכות לשעת חירום.
חזי כאלו: בעצם תחת הסעיף הזה מופיעות כל הפעולות שלנו בנושא וזה גם היערכות פיזית וגם היערכות בתחום ה-IT.
חזי כאלו: בתחום הפיזי מדובר על מתקן שליטה אלטרנטיבי שאנחנו פותחים באמצע שנה הבאה מקרה שחלילה הבנק המרכזי בירושלים יצא מכלל פעולה ואנחנו צריכים להיערך.
חזי כאלו: אגב, אנחנו פועלים בתיאום עם כל הגורמים, עם פיקוד העורף ועם כל הגורמים.
זבולון אורלב: אין צורך להאריך בזה.
חזי כאלו: התחום השני הוא תחום ה-IT שגם כאן
חזי כאלו: אני לא רוצה יותר מדי לפרט, אבל אנחנו נערכים.
חזי כאלו: אתם יודעים שיש טרור קיברנטי ויש אבטחת מידע.
חזי כאלו: זה תחום שהבנק, בהובלה של הנגיד מזה שנים רבות – זאת לא השנה הראשונה – התחום של היערכות לחירום על כל היבטיו, הוא תחום בעדיפות עליונה שהנגיד אישית עומד בנושא הזה.
אורי אריאל: ברכות לדן ובהצלחה.
אורי אריאל: להנהלת הבנק ולעובדים, כולם עובדים שם וכולם עושים טוב.
אורי אריאל: אני אומר את הדברים מאוד בקצרה.
אורי אריאל: אני חושב שאין עוד גופים במדינה שעולים בהיקף כזה בשנה.
אורי אריאל: יש אחד, אבל זה מאוד מאוד חריג.
אורי אריאל: התקציב שלכם צריך להיות מאושר כאן.
משה גפני: לא, הוא לא אמור להיות מאושר.
אורי אריאל: מוצג.
משה גפני: מוצג ולקיים עליו דיון אבל לא מאושר כאן.
אורי אריאל: אני פונה אליכם בכל זאת לבחון פעם שנייה את התקציב.
אורי אריאל: זה שיש לכם את היכולת הזאת, זה בסדר, אבל במקומותינו יש התכווצויות ולא התרחבויות.
אורי אריאל: לכל דבר יש סיבה טובה, אני בטוח, אני לא בוחן עכשיו את ההיערכות לשעת חירום שלכם ויוצא מתוך הנחה שדנתם עם כל הגופים וכולם חושבים שבאמת צריך את זה וכולי.
אורי אריאל: עדיין זה גידול משמעותי כאן.
אורי אריאל: שוב אני אומר שלכל דבר יש הסבר ואני בטוח שחזי יסביר למה זה כך, אבל לא לכולם יש את החירות להתנהג באופן כזה.
אורי אריאל: אני מציע לכם לבדוק את התקציב פעם נוספת ולראות אם אפשר לקצץ בו.
אורי אריאל: הצמצום במטה יפה והוא מעיד על תשומת לב אבל אני חושב שזה לא מספיק.
זבולון אורלב: ראשית כל, אני חושב שהתהליך שמתבצע כאן הוא תהליך מאוד מבורך.
זבולון אורלב: הסוגיה של השקיפות היא מוסיפה מאוד לבניית האמון בבנק המרכזי ואני חושב שהמעמד של אמון הציבור בבנק המרכזי הוא אבן יסוד בכלכלה הישראלית.
זבולון אורלב: זה נוסף כמובן לשבחים שאנחנו משבחים את הנגיד ועכשיו מצטרף מר פרופר, ועל כך נאמר זה טוב – זה אוסם.
זבולון אורלב: זה מהלך טוב.
זבולון אורלב: אני חושב שהמהלך הזה הוא מהלך חשוב שהתקציב הוא גלוי ושומעים את ההסברים וכדומה.
זבולון אורלב: אין לי הסבר מלא לסוגיית העתודה.
זבולון אורלב: העתודה כאן גדלה באופן מאוד מאוד משמעותי לעומת תקציב 2011.
זבולון אורלב: אינני יודע אם זאת רזרבה או לא רזרבה אבל בהחלט היא מחייבת הסברים.
זבולון אורלב: אני רק מציע להבא שההסבר לגידול יהיה גם הסבר כתוב.
זבולון אורלב: כלומר, אם יש שינוי דרמטי כמו למשל בסוגיית הגמלאות, שזה גידול ב-25 אחוזים ואפילו יותר, השאלה מה קרה, כולם הזדקנו וביום אחד כולם הגיעו לגיל פרישה?
זבולון אורלב: זה נראה קצת דבר תמוה.
זבולון אורלב: אני פשוט מציע, הואיל ואני חושב שסוגיית השקיפות והאמון הן סוגיות מאוד מרכזיות, שהדברים גם יהיו כתובים ולא רק נסתפק בהסברים בעל פה.
זבולון אורלב: מעבר לזה, אני חושב שההערות שהשמיע חברי חבר הכנסת אורי אריאל הן הערות נכונות.
זבולון אורלב: הואיל והבנק כל הזמן מטיף לא לפרוץ את מסגרת התקציב וכדומה, עכשיו תארו לכם שהממשלה הייתה לומדת מבנק ישראל והייתה עושה בדיוק מה שאתם עשיתם.
זבולון אורלב: כל ההסברים שלכם הם בוודאי הסברים מבוססים אבל על בסיס ההסברים האלה, באותם סעיפים הממשלה הייתה עושה את אותו הדבר.
זבולון אורלב: אם זה היה קורה, אני מניח שהממשלה הייתה זוכה לביקורת מאוד מאוד קשה.
זבולון אורלב: כשהבנק מציג תקציב עם קרוב למאה מיליון שקלים יותר גבוה מאשר התקציב הקודם, לעומת 15 אחוזים, אני מניח שזה בוודאי הוא לא היה מאפשר לאף ממשלה לעשות את המהלכים האלה.
זבולון אורלב: לכן הנראות היא מאוד מאוד חשובה ובוודאי הבנק צריך לקחת את זה בחשבון.
זבולון אורלב: אני בהחלט מברך על התהליך הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מצטרפת לברכות.
רוחמה אברהם-בלילא: קודם כל, זאת ישיבה ראשונה בכנסת ולא אחרונה, אבל תמיד זוכרים את הישיבה הראשונה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לך הצלחה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מברכת על עצם קיום המהלך הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שיישום החוק בעצם העובדה של האצלת סמכות חיזק את מעמדו של הבנק באופן שדווקא הבנק זאת פעם ראשונה מזה 64 שנים שהוא שם את התקציב שלו על שולחן ועדת הכספים באופן שקוף ובאופן מאוד מאוד ברור.
רוחמה אברהם-בלילא: לי קשה לבוא ולהניח הנחות כפי שעשה חבר הכנסת אורי אריאל שאמר שמצפה שתהיה התכווצות לעומת התרחבות וכולי אבל יחד עם זאת אני חושבת שאתם יודעים מה שאתם עושים.
רוחמה אברהם-בלילא: השדרוג המערכתי הוא מאוד מאוד חשוב גם לאור העובדה שאנחנו מתמודדים בכל זאת עם זירות בינלאומיות שמתקדמות ואנחנו חייבים להתאים את עצמנו ולשדרג את המחשבים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזה שדרוג ראוי ונכון וזה מה שמצביע על הגידול בתקציב.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מניחה שבתקציב הבא הגידול לא יהיה כזה משמעותי וגדול.
רוחמה אברהם-בלילא: אני סבורה שאת נושא הגמלאים יש באמת לפתור.
אורי אריאל: לפי מה שנאמר כאן, התקציב יהיה גדול ועוד יותר גדול.
אורי אריאל: זה נאמר במפורש.
חזי כאלו: שימי לב לנושא של הדפסת הכסף.
חזי כאלו: ההוצאה הגדולה היא ב-2013.
רוחמה אברהם-בלילא: כן, אבל היא לא תהיה גבוהה בנושא של שדרוג מערכות וכולי.
רוחמה אברהם-בלילא: אני יכולה לומר שאני סומכת על הנגיד בעבודתו.
רוחמה אברהם-בלילא: נקודה.
אורי אריאל: פעם שאלו את זלמן ארן שהיה שר החינוך אם הוא הולך בעיניים עצומות אחרי הזקן, אחרי בן-גוריון.
אורי אריאל: הוא אמר: כן, אבל מעת לעת אני פוקח את העיניים כדי לראות שהוא לא עוצם את שלו.
אורי אריאל: רוחמה, גם אנחנו הולכים אחרי הנגיד, אבל מעת לעת.
עמיר פרץ: אני דווקא מברך גם את הנגיד אבל בעיקר את דן פרופר שזאת ההזדמנות לברך אותו.
עמיר פרץ: שנים רבות עבדנו יחד ואין ספק שאנחנו מקבלים כאן אדם יסודי ושיטתי.
עמיר פרץ: אני בהחלט חושב שההתמודדות של הבנק היום היא התמודדות בשני מישורים.
עמיר פרץ: ראשית, לקיים תחרות על הכוח המקצועי של הבנק.
עמיר פרץ: עדיין במערכת הפיננסית יש מספיק גורמים אחרים שינהלו מאבק איך לוקחים את הכוחות הטובים ביותר שהבנק מטפח ומגדל.
עמיר פרץ: לכן, מטבע הדברים, המרווח של היכולת של הבנק לשמור על כוח האדם האיכותי שלו, זה דבר שאנחנו צריכים לקבל בברכה.
עמיר פרץ: אני גם חושב שהשאלה של מה זה השקעות טכנולוגיות, זאת שאלה לא פשוטה.
עמיר פרץ: אנחנו בעידן הסייבר וכולם מדברים על מלחמות מסוג זה ואחר, ואנחנו יודעים שהמסלולים הבנקאיים הם חלק מאוד מרכזי, ולא צריך להרחיב, במאבקים שהם מעבר למאבקים רגילים של הבנק בלבד.
עמיר פרץ: לכן אם מדובר על תוספת תקציב שהיא בעיקר הולכת להשקעה טכנולוגית, אני בהחלט חושב שאנחנו צריכים לתת לזה את כל הגיבוי.
עמיר פרץ: אני בעד שהבנק יהיה סמן ימני בכל מה שקשור לשמירה על זכויות העובדים.
אורי אריאל: אתה יכול להרחיב בעניין של הימניות?
עמיר פרץ: זה המקרה היחיד בו אני בעד ימין.
עמיר פרץ: אני בהחלט חושב שהעניין של המאבק על זכויות הגמלאים, המאבק על כך שההסכמים עם ציבור העובדים הם בכל זאת הסכמים תקדימיים.
עמיר פרץ: אני מכיר את סוג המאבקים במשך כל השנים ואני חושב שאנחנו שצריכים לתת גיבוי.
עמיר פרץ: כמובן שהגיע הזמן שנקיים יום אחד דיון, אדוני היושב ראש.
עמיר פרץ: אני חושב שהדיון המשמעותי שלנו בבנק ישראל, מעבר לעניין של עלות הדפסת הכסף וכולי, השאלות של פעולות אחרות, של פעולות שקשורות ברכישת מטבע חוץ ודברים אחרים והשאלה מה המשמעויות הכספיות שם.
עמיר פרץ: לנגיד בנק ישראל יש מה שנקרא סמכות כמעט בלעדית.
משה גפני: עכשיו כבר לא.
משה גפני: עכשיו זה עבר לוועדה המוניטארית.
משה גפני: הוא הוריד מעצמו את הסמכויות הבלעדיות.
עמיר פרץ: הוועדה המוניטארית מוגבלת.
משה גפני: היום זה לא הנגיד לבד.
משה גפני: לפי החוק החדש, לא הנגיד לבד.
משה גפני: נכון אדוני הנגיד?
עמיר פרץ: גם בשאלות של מטבע זר?
עמיר פרץ: בכל זאת, אנחנו מעולם לא קיבלנו מדד של עלויות.
משה גפני: עמיר, אני רוצה להגיד לך בהערת אגב.
משה גפני: ייאמר לזכותו של הנגיד, בכל עת שאנחנו מבקשים ממנו לבוא לכאן, הוא בא.
עמיר פרץ: גם אני מדבר לזכותו.
משה גפני: אם אנחנו רוצים לקיים דיון על כל הנושא של בנק ישראל, עכשיו הדיון הוא מוגבל, הוא דיון על תקצוב.
משה גפני: אם רוצים לקיים דיון על הנושא של בנק ישראל, אנחנו מבקשים מהנגיד לבוא והוא מופיע.
משה גפני: אפילו אם הוא צריך לנסוע, הוא דוחה את הנסיעה שלו והוא מגיע.
משה גפני: לא נתקלתי בהתנגדות של הנגיד שלא רוצה לבוא לדיון על איזשהו נושא.
עמיר פרץ: אני מברך ותומך.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, אם הנסיעה של הנגיד חיונית לחברה הישראלית, עדיף שייסע.
משה גפני: אנחנו מתאמים את הזמן.
גאלב מג'אדלה: שלא יגידו שאנחנו מכשילים אותו בתפקיד.
משה גפני: נתאם את זה ולא נעשה שום דבר שלא בהסכמה.
משה גפני: רבותיי, ועדת הכספים מאוחדת בדעתה ללא חילוקי דעות שאנחנו באמת סומכים על בנק ישראל ועל העומד בראשו, נגיד בנק ישראל.
משה גפני: אנחנו חושבים שאתם עושים עבודה מצוינת.
משה גפני: אנחנו גם מברכים את דן פרופר שנכנס לא מכבר לתפקיד יושב ראש הוועדה המינהלית של בנק ישראל.
משה גפני: אנחנו חושבים שבנק ישראל במדינת ישראל הוא אחד הבנקים הטובים ביותר והרציניים ביותר בעולם ולא בכדי ביקשו גם מנגיד בנק ישראל להיות נגיד הבנק העולמי.
משה גפני: אני הייתי מתגבר על המגבלות ולוקח א ותו לנגיד הבנק העולמי, אבל מכיוון שאני ישראלי, אני שמח שהם לא לקחו אותו ו שהוא כאן אתנו.
משה גפני: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה ופשוט לרענן את הזיכרון.
משה גפני: נגיד הבנק בחוק בנק ישראל החדש השיל מעצמו סמכויות והעביר אותן לוועדות, גם לוועדה המינהלית וגם לוועדה המוניטארית.
משה גפני: הוא איננו מחליט לבד.
משה גפני: הוא אמר גם לי וגם בוועדה שהם רוצים שיהיה בעד ונגד, לא אנשים שמגיעים ממקום אחד אלא שיהיה ויכוח ושתהיה מחלוקת, כמו בכולל למשל שם מתווכחים על הסוגיה.
משה גפני: זה מה שנגיד הבנק רצה שיהיה וזה מה שיש היום בבנק ישראל.
משה גפני: לא שיש כולל, אלא רק את הוויכוח הזה.
משה גפני: הנגיד אמר את זה כאן וזה מה שקיים.
משה גפני: אני רוצה לומר לכם לגבי שכר עובדי הבנק.
משה גפני: התנהל כאן ויכוח לא קל לגבי הנושא.
משה גפני: אנחנו לא רצינו שבנק ישראל יהיה חריג בעניין הזה שאין פיקוח על השכר שלהם.
משה גפני: אני אמרתי דווקא בבדיחה ששכר עובדי בנק ישראל, אי אפשר לגעת בו, אי אפשר לפקח עליו בגלל החופש המוניטארי.
משה גפני: על המוסדות להשכלה גבוהה, אי אפשר לפקח על השכר שלהן בגלל החופש האקדמי.
משה גפני: מה שנשאר זה לפקח על השכר בישיבות.
משה גפני: זה הדבר היחיד שנשאר שאפשר לפקח.
עמיר פרץ: גם הן הוכרזו כאקדמאיות.
משה גפני: כל מה שיש במדינה, משקיעים שם, ביקורות וכולי.
משה גפני: בהסכמה עם בנק ישראל אנחנו קבענו פרק שלם על שכר עובדי הבנק וכשיש מחלוקת לגבי הסכמי שכר בין הנגיד לבין שר האוצר, זה מובא להכרעת ראש הממשלה.
משה גפני: כך מופיע בחוק.
משה גפני: נכון להיום אנחנו לא שומעים על מחלוקת אבל הנושא של השכר לא נעשה כדבר מובן מאליו ויש גם אחריות בעניין הזה.
משה גפני: המציאות היא שאנחנו גם הוצאנו מתחת ידינו, בהסכמה, חוק שאכן אומר שיש מעמד מיוחד, ואני מקריא את הסעיף האחרון שהכנסנו בשכר עובדי הבנק: "בהחלטות שר האוצר לפי סעיפים וכולי לחוק יסודות התקציב ובהחלטות ראש הממשלה לפי הוראות סעיף זה, ישקלו שר האוצר וראש הממשלה בין השאר את הצרכים הייחודיים של הבנק ואת יחסי העבודה בבנק".
משה גפני: אנחנו מראש לקחנו בחשבון שבנק ישראל הוא גוף ייחודי, גם כאשר מדברים על שכר שם וגם כאשר ראש הממשלה צריך להכריע במחלוקת, גם אז צריך לקחת בחשבון את הצרכים הייחודיים של בנק ישראל.
משה גפני: אנחנו רוצים שבנק ישראל יהיה בנק חזק, מעולה ויהיו בו אנשים מצוינים.
משה גפני: אני שמח אדוני הנגיד שהחוק הזה שהוא חוק חשוב הצליח.
משה גפני: אפשר להצביע עליו כהצלחה.
משה גפני: זה אחד הדברים שאני מתגאה בו בתקופת הכהונה שלי כיושב ראש ועדת הכספים שהצלחתי לסייע לכם יחד עם חברי הוועדה בעניין הזה.
משה גפני: אני מברך אתכם על התקציב.
משה גפני: אנחנו לא נכנסים לפרטים כיוון שהייתה החלטה שאנחנו לא מאשרים אותו.
משה גפני: אנחנו דנים עליו והתברר שזה נעשה נכון כיוון שעצם הדיון מציף את הבעיות, אומר שלא נעשה שום דבר במחשכים ולא נעשה שום דבר מבלי שהציבור יודע.
משה גפני: הציבור יודע.
משה גפני: גם אם תהיה ביקורת בעיתון או באיזשהו מקום על סעיף כזה או אחר שהוא גדל, אל תתרגשו מזה.
משה גפני: אני כחרדי מקבל ביקורת כל יום בעיתונים, כל הזמן ואני לא מתרגש מזה.
משה גפני: אל תתרגשו אם תהיה איזושהי ביקורת.
משה גפני: צריך למכור עיתונים ולכן יש ביקורות.
משה גפני: אני מברך אתכם על התקציב הזה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, צריך להיות רגיש לביקורת.
גאלב מג'אדלה: אנחנו בעד לתת לו את כל הכלים.
גאלב מג'אדלה: אין לנו עוד בנק.
משה גפני: אדוני הנגיד, אנחנו מודים לכם.
משה גפני: תודה רבה דן פרופר, יושב ראש הוועדה המינהלית.
משה גפני: אנחנו מודים לכם על הצגת התקציב.
משה גפני: על סדר היום מניעת סגירת מפעל סלינה תעשיות.
משה גפני: יש כמה מציעים בנושא הזה.
משה גפני: חברת הכנסת ליה שמטוב, בבקשה.
ליה שמטוב: אדוני היושב ראש, לפני כארבעים שנים הגיע יהודי אחד לנצרת עילית, והוא יושב כאן, עם חזון ואני אומרת שהוא יהודי ציוני עם חזון שבא להקים מפעל בנצרת עילית, מפעל שמייצר את אריזות הפוליפרופילן, מפעל שמעסיק כ-160 עובדים כאשר רוב העובדים גרים בנצרת עילית, עולים שהגיעו לארץ גם בשנות ה-90.
ליה שמטוב: הוא מעסיק את העובדים ומפרנס כ-160 משפחות.
ליה שמטוב: כמו שאומרים כאן, מפעל עוגן, אכן זה מפעל עוגן כלכלי לעיר נצרת עילית.
ליה שמטוב: חשוב מאוד שהדיון שיתקיים כאן יהיה דיון ראשון ואחרון.
משה גפני: מה קרה למפעל?
ליה שמטוב: נמצאים כאן הבעלים וכלכלנים שיסבירו מה קורה, אבל המפעל עובד.
ליה שמטוב: זה לא שהוא לא עובד.
ליה שמטוב: גם כשהיה משבר כלכלי עולמי ב-2008 ואנחנו שמענו על מפעלי היי-טק שקרסו, המפעל הזה המשיך לעבוד.
משה גפני: יש הצעות לסדר של ליה שמטוב וציון פיניאן ולאחר מכן יש הצעה לסדר שבאה מהמליאה.
ליה שמטוב: כשהיה המשבר הכלכלי העולמי ב-2008 והיו מפעלי היי-טק שקרסו, המפעל הזה המשיך לעבוד והעובדים קיבלו כל חודש את משכורותיהם.
ליה שמטוב: בשנים אלה המפעל גם בנה תשתית של לקוחות גם בחוץ לארץ וגם בארץ והלקוחות נאמנים ובמשך כל השנים האלה עובדים עם המפעל ולא מוכנים ולא צריך לתת להם אפשרות לקנות במקום אחר בחוץ לארץ.
ליה שמטוב: המפעל הוא מפעל ישראלי בפריפריה, בנצרת עילית.
ליה שמטוב: מה שקרה עם המפעל, יאמרו הבעלים אבל לי יש שאלות שהייתי רוצה לקבל עליהן תשובות.
ליה שמטוב: אני יודעת שמינו כונס נכסים.
חיים רמון: כונס מפעיל.
ליה שמטוב: כונס מפעיל מבנק הפועלים כי למפעל יש חובות לבנק הפועלים.
ליה שמטוב: אני רציתי לשאול אם יש למפעל חובות מחוץ לבנק הפועלים.
ליה שמטוב: אם יש חוב לבנק הפועלים, איזה פריסת חובות אתם מבקשים.
ליה שמטוב: האם אתם מבקשים מהמדינה מענק או הלוואה?
ליה שמטוב: מה אתם עשיתם במפעל בשנים האחרונות?
ליה שמטוב: אני מבינה שהייתה איזושהי התייעלות של המפעל ואני מבקשת לדעת גם מה אתם עושים היום.
ליה שמטוב: האם המדינה קונה אצלכם את המוצר שלכם?
ליה שמטוב: גם זה דבר שמעניין לדעת, אם קונים כחול-לבן.
ליה שמטוב: אני מקווה מאוד שהיום אנחנו נשאל שאלות ונקבל תשובות ולעובדים במפעל יהיה נס חנוכה והמפעל ימשיך לפעול עוד לפחות ארבעים שנים.
ציון פיניאן: אדוני היושב ראש, זה עוד מפעל בסדרה של מפעלים שנקלעים לקשיים בצפון ושיום יום אנשים הולכים הביתה.
ציון פיניאן: זה מפעל שמעסיק כ-160 עובדים ו-160 עובדים בצפון זה פי שלוש מפרי הגליל.
ציון פיניאן: יש שם כתשעים עובדים מנצרת עילית.