GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורן משה: עשרים מיליון שקלים נוספים לשימושי מינהל אזורי פיתוח, יש לי רשימה של פרויקטים הרבה יותר דחופים, הרבה יותר מוצדקים והרבה יותר נכונים.
אורן משה: אני חייב לומר משפט אחד לגבי הנושא של הצרכים הספציפיים של פיתוח תשתיות באוכלוסייה הבדואית.
אורן משה: אנחנו כן מתכוונים לצאת בתוכנית וגם הבאנו את זה.
טלב אלסאנע: יש תוכנית.
טלב אלסאנע: למה מתכוונים לצאת?
טלב אלסאנע: הבטחות באוויר.
טלב אלסאנע: מתכוונים.
טלב אלסאנע: יש משהו בפועל וצריך לממש אותו.
אורן משה: מתכוונים לעשות תוכנית לייצור אזורי מסחר ופינוי מטרדים של תעשיות ומלאכה מתוך הישובים הבדואים.
אורן משה: אני עובד על זה.
טלב אלסאנע: אין לך שטחים ואין לך תוכניות.
טלב אלסאנע: אין כלום.
טלב אלסאנע: שם יש לך שטח מתוכנן.
אורן משה: אני לא יודע להתווכח כך.
טלב אלסאנע: תגיד איפה.
טלב אלסאנע: תגיד ליושב ראש איפה כדי שנדע איפה.
אורן משה: האפיונים של אזור התעשייה הזה הם שונים בתכלית.
משה גפני: בסדר, אבל אם אתה הולך להשקיע כסף, למה אתה לא רוצה להשקיע במה שאומר לך ראש מועצת מיתר ואומרים כולם?
משה גפני: למה אתה כופה את דעתך עליהם?
משה גפני: הם אנשי השטח והם אומרים שזה חיוני וחשוב.
משה גפני: אז יוצאים בעלי המלאכה ממרכזי הערים או מהמקומות בהם הם נמצאים והם יהיו באזור התעשייה שוקת.
אבנר בן גרא: לא רק זה אלא יש את כביש 31 והולכים להתרחב שם.
אבנר בן גרא: צריך איזה מרכז שירות כמו בכל מקום נורמאלי.
משה גפני: למה אתם תמיד צריכים להיות מאחור?
משה גפני: תהיו קדימה.
אורן משה: אני לא חושב שאנחנו מאחור.
משה גפני: אתם כן מאחור.
משה גפני: כל הזמן אתם אומרים לא על התקציב.
אורן משה: אם אנחנו מאחור, זה מפני שתקופה מאוד ארוכה היה פיזור לא בהכרח נכון ברמה המקצועית של אזורי תעשייה שיצר תחרות בין אזורי תעשייה שכנים, יצר תת השקעה שהיום הסיכון שלה הוא בעצם בשחיקה של תשתיות שהן חצי מושקעות ואת הברוך הזה אנחנו מנסים לפתור היום.
אורן משה: הוספה של אזורי תעשייה נוספים רק מרחיקה אותנו מהפתרון.
אורן משה: יחד עם זאת ובאותה נשימה אני אומר שיש בעיה של אזורי תעשייה קלה, בפירוש לא מה שמתוכנן בשוקת.
אורן משה: בשוקת יש גם מרכז מסחרי וקאונטרי קלאב ושורה של דברים שלא רלוונטיים לדברים שאני מתייחס אליהם.
משה גפני: אבל הם רלוונטיים לפיתוח האזור.
אורן משה: הם ממש לא רלוונטיים.
משה גפני: הם רלוונטיים לפיתוח האזור.
משה גפני: הוא אומר נכון.
משה גפני: אתה נמצא על הצומת של כביש 6 עם הרחבה.
אורן משה: אם נעשה משהו, נעשה משהו עם חורה ועם לקיה ובפירוש לא עם מיתר.
אורן משה: צריך להגיד את זה בצורה הכי ברורה.
משה גפני: אתם סתם נגד היהודים.
משה גפני: מה איכפת לך שגם מיתר יהיה בפנים?
אורן משה: כי במיתר אין לנו סילוק מטרדים מתוך הישוב.
צבי גרינברג: אגב, רוב השטח הוא שטח השיפוט של מיתר.
צבי גרינברג: אני מהנדס מועצת חורה.
צבי גרינברג: נשלחתי על ידי ראש המועצה שלא יכול היה להגיע.
משה גפני: זאת אומרת, אתה לוקח ממנו את השטח שלו ומעביר אותו ללקיה וללקיה אתה אומר שיש לך תוכנית אחרת.
טלב אלסאנע: עד שהיהודים והבדואים הסתדרו, רוצים לפלג אותם ולסכסך ביניהם.
טלב אלסאנע: הם מסתדרים מצוין.
משה גפני: בשבילי זה מאוד חשוב כי כשאני הולך לפריימריס, אני רוצה שהיהודים והבדואים יהיו ביחד.
אבנר בן גרא: אגב, בבני שמעון העבירו שטח לטובת לקיה.
יגאל יוסף: מה שאורן מנסה להגיד, מבחינתנו הצורך להשלים תשתיות באזור תעשייה קיימים שנראים זוועה, זאת המחויבות הראשונה, הוא עצום.
משה גפני: אני כבר פיתחתי חיישנים ואני לא מתרגז על שום דבר.
משה גפני: למה צריך להסביר הסברים למה לא צריך את זה?
משה גפני: צריך לומר פשוט שאין כסף.
יגאל יוסף: זהו.
משה גפני: הוא מסביר לי עכשיו באריכות שיש תוכנית על לקיה ומיתר.
משה גפני: לא, אין כסף.
משה גפני: אם אין כסף, נתמודד עם העניין של אין כסף.
משה גפני: ראש מועצת לקיה, בבקשה.
טלב אלסאנע: ישבנו לפני שנה וחצי, כמעט שנתיים, עם השר פואד והוא הבטיח לקדם את האזור המשותף של בני שמעון, לקיה, מיתר.
משה גפני: כמה תושבים יש לכם?
טלב אלסאנע: אנחנו 11 אלף.
טלב אלסאנע: אני פונה אל נציג האוצר רק בדוגמה אחת.
טלב אלסאנע: בכל האזור, במגזר הבדואי אין בריכת שחייה אחת.
טלב אלסאנע: זאת דוגמה.
משה גפני: יותר גרוע מאשר אצל החרדים.
משה גפני: למה אין?
אורן משה: בריכת שחייה, זה משרד הספורט.
טלב אלסאנע: אין קרקע.
טלב אלסאנע: זה מתוכנן בשטח הזה.
טלב אלסאנע: אזור ספורט משותף.
טלב אלסאנע: יש לי יזם והייתה לי ישיבה במחוז אבל הוציאו לנו את הנשמה.
טלב אלסאנע: בצד לקיה הדרומי אומרים שאין.
טלב אלסאנע: אומרים שיש אזור משותף בין מיתר ובני שמעון ועוד מעט הוא יהיה מפותח ומבקשים ממני להמתין.
טלב אלסאנע: מי ימתין?
טלב אלסאנע: הילדים שלי, הילד שלי בן השנה ימתין עוד חמישים שנים עד שילמד לשחות?
טלב אלסאנע: יש לנו הרבה בעיות בשחייה.
טלב אלסאנע: זאת דוגמה אחת שמראה על הבעיות.
טלב אלסאנע: גם אזור תעשייה אין לך בישוב שלך.
טלב אלסאנע: אין אזור תעשייה.
אבנר בן גרא: יש להם מפעל מפואר של נשים בדואיות שעושות רקמה אבל אף אחד לא יודע שהמפעל הזה קיים.
טלב אלסאנע: אנחנו שומעים הרבה הבטחות אבל לא מקבלים שום דבר כי האוצר אומר שאין כספים אלא שלצערי הרב למקומות אחרים יש כספים.
משה גפני: במקום הזה מתוכננת בריכת שחייה?
טלב אלסאנע: זה אמור לתת מענה ולהעצים את כל הישובים מסביב.
טלב אלסאנע: זה הפתרון וזה המענה.
טלב אלסאנע: בתוך הישובים אין וכולם מחכים לזה.
טלב אלסאנע: היום אומרים שגם שם אין.
משה גפני: אבנר, אתה יודע לומר לי איפה התקבלה החלטה לעשות את זה?
משה גפני: איפה הנקודה של ההתחלה?
אבנר בן גרא: ההתחלה הייתה גם במסגרת איזושהי ישיבת ממשלה, לא החלטת ממשלה.
משה גפני: לא חשוב, איפה הייתה נקודת ההתחלה?
אבנר בן גרא: אני אמצא לך.
אבנר בן גרא: ראש הממשלה לשעבר אולמרט בא וחתם עם ראשי המועצות באזור על התחלת העבודות.
משה גפני: אתה תוכל להעביר לנו ההיסטוריה של זה?
אבנר בן גרא: כן.
משה גפני: אני מתכוון לפנות לראש הממשלה בנושא הזה.
משה גפני: אני אפנה אליו ואני אראה לו את זה.
משה גפני: אני אומר לו שהוא לא יכול להיות יותר גרוע מאולמרט וזה ישכנע אותו.
אבנר בן גרא: אגב, הוא ישב עם ראשי הרשויות.
יגאל יוסף: הערה נוספת.
יגאל יוסף: המטרדים עליהם דיבר אורן, הנושא הזה יכול להשתלב עם מאה הדונמים הראשונים באזור התעשייה הזה.
יגאל יוסף: כלומר, הצדקה לעשות פינוי מטרדים, כל הדבר הזה, להתחיל את אזור התעשייה במאה דונם האלה ולתת פתרון.
יגאל יוסף: מה שיהיה אחר כך, זה סיפור.
משה גפני: אז בוא נתחיל.
יגאל יוסף: יכול להיות שנוכל לעשות את זה.
טלב אלסאנע: אז בוא נתחיל.
אבנר בן גרא: אני אומר גם למה זה טוב.
משה גפני: אורן, תהיה יותר נוח היום.
משה גפני: בוא נלך על זה.
אורן משה: ניסיתי להגיד את זה קודם.
משה גפני: אין לי טענות על מה שאמרת.
משה גפני: אין כסף, זה בסדר.
משה גפני: אני רק מבקש ממך שנעשה שם אזור תעשייה גדול, יהיה שם נופש, תהיה שם בריכת שחייה, הבן של ראש מועצת לקיה יוכל ללמוד לשחות.
משה גפני: יהיה שם מקום, במרכז התחבורה, במקום שכולם עוברים כשהם נוסעים לדרום, יהיה שם מקום לתפארת, יהיו יהודים וערבים יחד.
משה גפני: מדינת ישראל שנמצאת במצב הזה, מה מבקשים להשקיע?
משה גפני: עשרים מיליון שקלים בלבד.
משה גפני: אני מוכן לתרום את זה מפרויקט המרכבה שלכם שהוא 380 מיליון שקלים כך שהוא יעלה רק 360 מיליון שקלים.
טלב אלסאנע: וכך תוכל לספק תעסוקה לתושבים רבים.
פארס אבו עבייד: אני חבר מועצת לקיה.
פארס אבו עבייד: אני רוצה שתדעו בדיוק מה כרגע קורה בישוב בדואי.
פארס אבו עבייד: לא רק שאין לנו אזור תעשייה אלא אנחנו בתוך הישוב סובלים מקיום כל האנשים שמפתחים את העסקים שלהם בתוך בתי המגורים דבר שמאוד מפריע לנו.
פארס אבו עבייד: אני מדבר על 150 עסקים כאלה בתוך הישוב.
פארס אבו עבייד: הם לא יכולים לפתח את העסקים שלהם ובנוסף לכך צריך לראות את כל התנועה שמגיעה מקרוב והיא נכנסת ויוצאת לבתי המגורים ומה היא יוצרת במקום.
פארס אבו עבייד: באותו זמן כאשר מקימים ישוב, הוא לא רק מתפתח מבחינת בנייה אלא הוא צריך להתפתח גם מבחינה כלכלית כדי להתקיים.
פארס אבו עבייד: היעד שלנו הוא צומת שוקת, זה האזור שלנו שם בו נוכל להתפתח.
פארס אבו עבייד: אי אפשר שנישאר ונחכה.
פארס אבו עבייד: יש שם אנשים שרוצים לחיות, להתקיים, לבנות את החיים שלהם ואת העתיד שלהם והם מחכים להחלטות שלכם, מתי שבא לכם ומתי שלא בא לכם.
פארס אבו עבייד: כאן מדובר בחיים.
משה גפני: אנחנו נניח את הסיכום על שולחן הכנסת.
משה גפני: אני מבקש גם ממנהל הוועדה להעביר את הסיכום לראש הממשלה, לשר האוצר ולשר התעשייה.
משה גפני: חבר הכנסת טלב אלסאנע העלה את הנושא וכל מה שהוא אמר, אני מבקש שיהיה רשום בתמצית הדברים.
משה גפני: ועדת הכספים שמעה באופן מאוד חיובי את דבריהם של ראש המועצה המקומית מיתר אבנר בן-גרא, את דבריו של ראש המועצה המקומית לקיה, חאלד אלסאנע ואת הדוברים האחרים על שיתוף הפעולה בין יהודים וערבים בנושא של אזור התעסוקה המשותף בצומת שוקת, אזור תעסוקה שיכול לתת מענה מאוד רחב גם לנושא של בתי מלאכה ותעסוקה בישובים השונים שם, גם את הנושא הזה של נופש, תיירות ומלונאות שיכול לתת מימד שונה לחלוטין לכל האזור הזה ולהפוך מאזור לא מפותח לאזור שיהיה מאוד מאוד מפותח.
משה גפני: אני חושב שזה דבר שיכול להועיל מאוד לתושבי האזור, לשיתוף הפעולה בין הישובים היהודים והערבים וזה יכול לעזור מאוד למדינת ישראל.
משה גפני: ועדת הכספים פונה לשר האוצר ומבקשת להשקיע בתחילת הדרך עשרים מיליון שקלים כדי לפרוץ את הדרכים, כדי לסלול את הדרכים ולהתחיל את המיזם הזה בלי קשר לאזורי התעשייה במקומות אחרים.
משה גפני: כאן מדובר על אזור שיפתח את כל יישובי ואזרחי הסביבה.
משה גפני: אנחנו מבקשים להשקיע את הכסף הזה.
משה גפני: ועדת הכספים מבקשת ודורשת להשקיע את הכסף הזה כדי להתחיל בפיתוח האזור.
משה גפני: כפי שאמרתי, עותק החלטת הוועדה יועבר לראש הממשלה, לשר האוצר ולשר התעשייה.
טלב אלסאנע: תהיה ישיבת מעקב אדוני?
משה גפני: נחכה לראות.
משה גפני: זה דיון מהיר שאנחנו מניחים אותו.
ציון פיניאן: יום רביעי, י"א בכסלו התשע"ב, 7 בדצמבר 2011.
ציון פיניאן: על סדר היום סקירת נגיד בנק ישראל, פרופסור סטנלי פישר, ודיון על ההשלכות על כלכלת ישראל מהנעשה בעולם.
ציון פיניאן: אני מברך שוב ושוב את הנגיד.
ציון פיניאן: הפעם הסקירה היא על ההשלכות הכלכליות של העולם על כלכלת מדינת ישראל.
ציון פיניאן: נפתח בסקירת הנגיד ולאחר מכן חברי הכנסת יתייחסו.
ציון פיניאן: אדוני הנגיד, בבקשה.
סטנלי פישר: אני אדבר על המשק המקרו כלכלי.
סטנלי פישר: זאת אומרת, אני לא רוצה להיכנס לכל מיני פרטים אבל עד סוף דבריי, בטוח שיהיו שאלות.
ציון פיניאן: יהיו שאלות.
סטנלי פישר: אני רוצה להתחיל עם מצב המשק העולמי כאשר כאן אנחנו צריכים להתייחס בעיקר לאירופה, שם קיימות הבעיות הגדולות ביותר.
סטנלי פישר: לאחר מכן אתייחס להשלכות של ההאטה בצמיחה העולמית על המשק הישראלי ובסוף אומר מה המדיניויות הנדרשות כדי להתמודד עם המצב הזה.
סטנלי פישר: אני אתחיל עם השורה התחתונה ובה גם אסיים.
סטנלי פישר: אני מנסה כאן להגיע לאיזון.
סטנלי פישר: העולם הישראלי בסדר, המשק הישראלי במצב מקרו כלכלי יחסית טוב ויש לנו הרבה יותר דרגות חופש מאלה שיש למדינות באירופה ובוודאי בארצות הברית ובמדינות אחרות בעולם.
סטנלי פישר: זאת תוצאה של הדברים החיוביים שהממשלות עשו בעבר.
סטנלי פישר: אם נתנהג בסדר, נוכל גם להתמודד בהצלחה עם הסיכונים העומדים לפנינו.
סטנלי פישר: כשאני אומר להתמודד בהצלחה, מדברים על כך שלא נצטרך להיכנס למיתון, אבל אין ספק שמה שקורה בעולם ישפיע עלינו ושהצמיחה אצלנו תהיה יותר נמוכה מזאת שהייתה לו המשק העולמי היה צומח מהר.
סטנלי פישר: זה ברור.
סטנלי פישר: אנחנו משק פתוח, אנחנו מייצאים ארבעים אחוזים של הייצור, כך שאי אפשר שלא נהיה מושפעים ממה שקורה במשק העולמי.
סטנלי פישר: אני רוצה להתחיל עם ההתייחסות לצמיחה במשק העולמי בכמה מדינות חשובות וגם באירופה.
סטנלי פישר: אלה התחזיות ל-2011 ול-2012 מבתי השקעות.
סטנלי פישר: זה דבר שחטיבת השווקים שלנו מכינה מפעם לפעם.
סטנלי פישר: בארצות הברית השנה הצמיחה תהיה קצת פחות משני אחוזים וזה צפוי בשנה הבאה.
סטנלי פישר: זאת תוצאה שפעם היינו חושבים שזה מאוד חלש, אבל היום חושבים שזה פחות או יותר מכובד.
סטנלי פישר: מעבר לכך, לאחרונה יש סימנים חיוביים מארצות הברית כאשר האבטלה לפני שבוע ירדה מתשעה אחוזים ל-8,6 אחוזים כאשר חמישים אחוזים מזה כתוצאה מכך שאנשים הפסיקו לחפש עבודה אבל בכל זאת יש גם עלייה במספר המשרות במשק.
סטנלי פישר: באירופה השנה הצמיחה 1.6 ובשנה הבאה התחזית היא אפס.
סטנלי פישר: נגיע למדינות אחרות באירופה.
סטנלי פישר: לא אדבר עכשיו על גרמניה.
סטנלי פישר: ביפן השנה האחוז שלילי, בעיקר כתוצאה מהצונאמי ורעידת האדמה, אבל צפויה צמיחה יחסית גבוהה בשנה הבאה כתוצאה מההתאוששות מבעיות השנה הנוכחית.
סטנלי פישר: בסין יש מה שהם קוראים האטה בצמיחה והצמיחה צפויה להיות רק 8,4 אחוזים.
סטנלי פישר: הם כבר התרגלו למשהו שיותר קרוב לעשרה אחוזים.
סטנלי פישר: מהעובדה שארצות הברית בעצם מתחילה אולי לצאת מהמיתון הגדול, ברור שאנחנו צריכים להתמקד באירופה ואם מתמקדים באירופה רואים תמונה מאוד מדאיגה.
סטנלי פישר: צמיחה שלילית בפורטוגל, יוון ואיטליה.
סטנלי פישר: צמיחה שלילית ביוון ובפורטוגל היא דבר מאוד רציני – מינוס שלושה אחוזים.
סטנלי פישר: זה מיתון.
סטנלי פישר: הממוצע של מדינות גוש היורו – 17 מדינות – צמיחה של 0,2.
סטנלי פישר: זאת אומרת, אפס.
סטנלי פישר: רואים שספרד, צרפת, בריטניה, גרמניה, כולן צפויות לצמוח בפחות מאחוז.
סטנלי פישר: אירלנד שהיא המדינה שמתמודדת הכי טוב עם המיתון הגדול שהיה לה לפני שנה, אירלנד צפויה לצמוח בקצב של אחוז שבאירופה זה נחשב טוב.
סטנלי פישר: כדי להבין את החומרה של המצב במדינות אירופה צריך לראות את שיעורי האבטלה.
סטנלי פישר: ספרד – 23 אחוזים כאשר רבע מהעובדים לא מצליחים למצוא עבודה.
סטנלי פישר: זאת רמת המיתון הגדול של שנות ה-30 בארצות הברית, שם האחוז הגיע ל-24.
סטנלי פישר: יוון – 18 אחוזים.
סטנלי פישר: אירלנד – 14 אחוזים.
סטנלי פישר: הכי נמוכה באירופה היא גרמניה עם 5.5 אחוזים.
סטנלי פישר: זאת אומרת, הרמה שלנו היום שהיא 5.6 אחוזים.
עמיר פרץ: למה לא מצרפים לגרף את מדינות סקנדינביה?
סטנלי פישר: משום שהן לא בבעיה והן לא בגוש היורו.
עמיר פרץ: אנחנו צריכים את זה כדי להשוות במדיניות המקרו שלנו למדיניות המקרו שלהם.
סטנלי פישר: נשלח לך את הנתונים.
עמיר פרץ: הרי בסוף הוויכוח הוא על המדיניות ואנחנו משווים היכן שנוח לנו.
סטנלי פישר: זה לא נכון ואני אסביר למה.
סטנלי פישר: שוודיה מנהלת מדיניות מקרו כלכלית מאוד מאוד שמרנית.
סטנלי פישר: אין לה גירעונות גדולים בתקציב ושם הם מאוד שמרניים.
סטנלי פישר: גם ביחס לעובדה שהממשלה מוציאה הרבה כסף עבור כל מיני דברים, זה הסקטור הפרטי שמספק את השירותים.
סטנלי פישר: נורבגיה, לו היו לנו 15 אחוזים של התמ"ג שמגיע לממשלה כרווחים מנפט, כמסים מהנפט, גם היינו יכולים לנהל תקציב מאוד אחראי.
סטנלי פישר: אגב, אנחנו מנהלים תקציב אחראי.
סטנלי פישר: איך זה משפיע על השווקים הפיננסיים.
סטנלי פישר: מה שיש לנו כאן אלה תשואות ריבית על אג"ח במדינות שונות עד החודש הזה.
סטנלי פישר: ביוון, אני חושב שזה לחמש שנים, הריבית היא 35 אחוזים.
סטנלי פישר: זאת אומרת, אנשים לא מצפים שהיוונים ישלמו.
סטנלי פישר: באירלנד הריבית ירדה לשמונה אחוזים, באיטליה שבעה אחוזים, בישראל בסביבות החמישה אחוזים, בצרפת קצת מתחתינו.
סטנלי פישר: הריבית אצלנו נראית מאוד נמוכה ביחס למה שקורה באירופה, חוץ מאשר בצרפת.
סטנלי פישר: כאן אתה רואה למה דברים מתחילים להיות בלתי אפשריים.
סטנלי פישר: אתה לא יכול בריבית של שלושים אחוזים לנהל תקציב משום שיש לך חוב, אתה משלם 35 אחוזים על החוב ששווה מאה ומשהו אחוזים של התמ"ג, כך שיש לך כבר להוציא 35 אחוזים על ריבית.
סטנלי פישר: באיטליה אומרים שיש חוב של 120 אחוזים או של 140 אחוזים של התמ"ג, שבעה אחוזים ריבית, זה מה שהם משלמים היום וזה הופך זה למצב בו פשוט אי אפשר לממן את התקציב עם ריבית ברמה הזאת משום שההשוואה שם היא עם גרמניה בה הריבית בערך פחות משני אחוזים.
סטנלי פישר: איטליה משלמת מרווח של מעל חמישה אחוזים.
סטנלי פישר: אם כן, מה יקרה בגוש היורו.
סטנלי פישר: יש שני תרחישים.
סטנלי פישר: האחד, כתוצאה מהמאמצים ההרואיים, גוש היורו שורד בהרכב הנוכחי כולל יוון.
סטנלי פישר: ברור שזאת המטרה של מדינות מובילות כמו גרמניה, צרפת, הולנד ואחרות שהן במצב טוב.
סטנלי פישר: זה מה שהן רוצות לעשות אבל זה דורש קבלת החלטות קשות על ידי הממשלות בגוש היורו, בעיקר גרמניה וצרפת.
סטנלי פישר: לאחרונה יש סימנים יותר אופטימיים.
סטנלי פישר: לפני יומיים הייתה פגישה בין סרקוזי למרקל וכולם יצאו ממנה עם חיוכים כך שכנראה היא הייתה מוצלחת, אבל זאת סדרה, זאת הפגישה השלישית מסוג זה.
סטנלי פישר: ב-9 בחודש, מחרתיים, מתקיימת פגישה של מנהיגי גוש היורו והשאלה מה יצא ממנה.
סטנלי פישר: הצרפתים והגרמנים רוצים לשנות את אמנת גוש היורו.
סטנלי פישר: הם רוצים להטיל מגבלות מאוד קשות על התקציבים של כל המדינות בגוש היורו ועל זה הם הסכימו.
סטנלי פישר: אגב, זה פוגע בצרפת ולא בגרמניה.
סטנלי פישר: בשתי הפגישות הקודמות בין סרקוזי ומרקל הייתה תקווה ואכן אחרי הפגישה האחרונה אני חשבתי שבפגישה הבאה של כל היורו הם יצליחו, אבל אחרי יומיים גיליתי שהם לא הצליחו והמצב חזר לקדמותו.
סטנלי פישר: נראה הפעם מה יהיה כי אולי זאת הפעם.
סטנלי פישר: הם ימשיכו להיפגש עד שניכנס לתרחיש השני שהוא זה שהממשלות המובילות באירופה לא מצליחות לקבל החלטות בזמן וכוחות השוק גורמים להתחלת התפוררות הגוש.
סטנלי פישר: אז לא ברור איך תהליך כזה יתפתח.
סטנלי פישר: אנחנו פשוט לא יודעים.
סטנלי פישר: לא היה דבר כזה ואם מדינות מתחילות לצאת, אפשר לומר שלא ברור איך התהליך הזה יתפתח, אבל בטוח שתהיה בעיה.
סטנלי פישר: זה מה שיקרה אם גוש היורו יתחיל להתפורר.
סטנלי פישר: אנחנו מנסים להתכונן לזה אבל כל הזמן צריכים לשאול מה יקרה, כמה מדינות יצאו ומה זה אומר אם גוש היורו אולי יתפרק.
סטנלי פישר: רמת אי הוודאות לגבי המשק האירופאי והמשק העולמי מאוד גבוהה.
סטנלי פישר: אני לא יכול להגיד שאין לנו מושג, אבל כמעט ואין לנו מושג מה יקרה שם.
סטנלי פישר: כולם מקווים שהם יצליחו לשמור על הגוש.
סטנלי פישר: יש הרבה, כולל השווקים הפיננסיים שהם מאוד סקפטיים לגבי המצב הזה.
סטנלי פישר: אם התרחיש הראשון יתבצע והם יצליחו, תהיה השפעה שלילית עלינו כתוצאה מהעובדה שזה לא יהיה קל להם.
סטנלי פישר: זה כבר מתחיל לקרות.
סטנלי פישר: זאת אומרת, היצוא שלנו ירד בהרבה.
סטנלי פישר: אם יתממש לתרחיש השני, כפי שאמרתי עכשיו, לא ברור מה יקרה בעולם ולא ברור איך הוא ישפיע.
סטנלי פישר: על היצוא זה בוודאי ישפיע באופן שלילי, על השווקים הפיננסיים אנחנו לא יודעים מה יקרה בהם, אבל ברור שיהיו בנקים שיפשטו את הרגל, בנקים באירופה, ויהיו מדינות שכאילו פושטות את הרגל.
סטנלי פישר: אם כן, זה המצב.
סטנלי פישר: מצב דרמטי, מצב מדאיג ומצב מאוד בעייתי, אבל זה מה שיש וצריך להתמודד עם זה.
סטנלי פישר: מה קורה עתה עם המשק הישראלי.
סטנלי פישר: יש סימנים חיוביים במשק.
סטנלי פישר: האבטלה נמוכה ברמה של גרמניה, אצלנו 5,6 אחוזים, אנחנו רואים רמת פעילות מאוד גבוהה בשוק הבנייה כאשר אנחנו ברמה של מעל 43 אלף התחלות בנייה בשנה וזה מאוד חיובי, וראינו בנתונים האחרונים שהיה גידול מאוד מרשים בהשקעות במשק.
סטנלי פישר: מה הם ההיבטים השליליים.
סטנלי פישר: יש ירידה ביצוא אבל חל פיחות של בערך חמישה אחוזים בחודשים האחרונים, מאז יולי.
סטנלי פישר: זה ישפיע בעתיד על היצוא באופן חיובי.
סטנלי פישר: תקבולי המס נמוכים מהצפוי.
סטנלי פישר: את השקפים נראה עוד מעט.
סטנלי פישר: הצריכה צומחת באיטיות.
סטנלי פישר: התמ"ג צמח בקצב שנתי של ארבעה אחוזים ברביע השלישי וככל הנראה אנחנו צומחים בקצב של בין שלושה לשלושה וחצי אחוזים מאז הרביע השני של 2011.
סטנלי פישר: כאן אתם יכולים לראות מה קורה בשוק הדיור.
סטנלי פישר: מדד מחירי הדירות צומח, מחירי הדירות ב-12 החודשים האחרונים ממשיכים לעלות אבל לאחרונה כנראה הם מתייצבים.
סטנלי פישר: יש רושם שיש התמתנות בשוק הזה.
מירי רגב: מה זה אומר מתייצבים?
מירי רגב: מתייצבים אומר שלא קונים דירות, אין בהלה, לא הולכים לבקש משכנתאות?
מירי רגב: או שקונים דירות במחירים זולים?
סטנלי פישר: המחירים לא זולים.
סטנלי פישר: המחירים לא עולים ולא יורדים ואנשים קונים.
מירי רגב: זאת אומרת שאם המחירים עלו, הם מתייצבים על המחירים הגבוהים כי לא הייתה ירידה במחירי הדירות.
מירי רגב: מאוד חשוב לי להבין מה זה אומר מתייצבים.
סטנלי פישר: נכון להיום המחירים גבוהים ביחס להיסטוריה.
מירי רגב: זאת אומרת, צריך להגיד שמחירי הדירות עדיין גבוהים.
ציון פיניאן: מירי, תני לנגיד לסיים את דבריו.
ציון פיניאן: את רשומה לדיבור.
סטנלי פישר: לגבי היצוא.
סטנלי פישר: רואים בצבוע ירוק שרמת היצוא התחילה לרדת כבר ברביע השני ורואים שהמגמה היא המשך ירידה.
סטנלי פישר: זה מושפע בוודאי מאירופה והצמיחה האיטית בארצות הברית.
סטנלי פישר: השקל לאחרונה עבר פיחות ברמה של בערך 3.74 וזה יעזור ליצואנים.
סטנלי פישר: אנחנו מצפים שנראה פעם ראשונה מאז 2003 גירעון בחשבון השוטף של מאזן התשלומים השנה ובשנה הבאה.
סטנלי פישר: זה שונה מהעודף שהיה לנו בין 2003 עד 2010.
סטנלי פישר: אנחנו רואים כאן מה קרה למסים שהממשלה מקבלת, גם מסים ישירים כמו מס הכנסה, מס חברות, גם מסים עקיפים כמו מע"מ ומכס.
סטנלי פישר: שניהם יורדים ויורדים ביחס למה שמתוכנן או למה שצפוי בתקציב המדינה.
סטנלי פישר: מצב המשק.
סטנלי פישר: תחזית צמיחה.
סטנלי פישר: התחזית של ה-OECD שיצאה לפני כשבוע היא שבשנת 2012 הצמיחה במדינת ישראל תהיה 2,9 אחוזים.
סטנלי פישר: התחזית שלנו שפרסמנו בסוף ספטמבר הייתה 3,2 אחוזים.
סטנלי פישר: אנחנו עומדים על התחזית החדשה.
סטנלי פישר: סביר להניח שהמספר ירד.
סטנלי פישר: עוד לא סיימנו את כל החישובים שלנו, כך שלא ברור לי עדיין לאן זה ירד אבל כנראה זה יהיה בסביבות התחזית של ה-OECD אבל אני לא יודע אם זה יהיה יותר או פחות מכך.
סטנלי פישר: אלה תחזיות הצמיחה שלנו מספט
סטנלי פישר: מבר והן לא לגמרי רלוונטיות עכשיו אבל זה מה שיש לנו.
עמיר פרץ: התחזית הזאת היא ל-2011?
סטנלי פישר: התחזית של ה-OECD היא ל-2012.
עמיר פרץ: גם התחזית שלכם?
סטנלי פישר: התחזית האחרונה שלנו הייתה 3,2 אחוזים ל-2012.
סטנלי פישר: מה אנחנו צריכים לעשות.
סטנלי פישר: אנחנו צריכים לחזק את איתנות המשק ולשמור על מסגרת התקציב .
סטנלי פישר: תקרת הגירעון בתקציב השנה הייתה שלושה אחוזים.
סטנלי פישר: כתוצאה מההאטה בצמיחה ביחס לצפוי, הגירעון צפוי להיות יותר גדול והשנה הוא יהיה 3.5 אחוזים של התמ"ג במקום שלושה אחוזים.
סטנלי פישר: ביחס ל-2012 והלאה, יש תרחישים שונים ואני רוצה להציג אותם.
סטנלי פישר: רואים של-2011 התחזית היא 3,5 אחוזים.
סטנלי פישר: רואים את זה בקו הכחול.
סטנלי פישר: מה שיש למעלה, זה מה שהיה מתוכנן כגירעונות בתקציב לשנים הבאות כשרצו להגיע ל-2,5 אחוזים ב-2012 ולטווח הארוך לגירעון של אחוז אחד.
סטנלי פישר: אגב, זה יהיה עקבי עם מה שמרקל דורשת מגוש היורו.
סטנלי פישר: אנחנו רואים באדום מה עלול לקרות אם הממשלה תעלה את המסים.
סטנלי פישר: זה מה שהיה קורה אילו הממשלה הייתה עומדת בתוכניות שלה להמשיך להוריד את המסים.
פניה קירשנבאום: אם היא הייתה ממשיכה במתווה של הורדת המס.
סטנלי פישר: זה יגיע לגירעון של בערך חמישה אחוזים ב-2015 ואז זה היה מתחיל להשתפר.
סטנלי פישר: מה שאתם רואים בכחול זה מה שיקרה בהינתן העובדה שהממשלה העבירה כבר דרך הוועדה הזאת ודרך הכנסת שינויים במסים.
סטנלי פישר: זאת אומרת, ויתרה על הפחתת המס.
שי חרמש: זה בהנחה של איזה שיעור צמיחה?
סטנלי פישר: כאן בממוצע זה 3,4 אחוזים.
סטנלי פישר: זה דבר היסטורי.
סטנלי פישר: אפילו אם עושים ארבעה אחוזים, זה לא פותר את הבעיה.
סטנלי פישר: יחד עם זאת, זה מה שהיה קורה ליחס חוב-תוצר באותם התרחישים.
סטנלי פישר: זאת אומרת, התרחיש שבו היינו מגיעים לגירעון של אחוז אחד בלבד, יחס חוב-תמ"ג היה ממשיך לרדת וב-2018 היה יורד מתחת לגבול מסטריך, שישים אחוזים, והיה ממשיך ל-58 אחוזים ב-2020.
סטנלי פישר: זה לא יקרה.
סטנלי פישר: אילו הממשלה לא הייתה מוותרת על הורדות המסים, היינו מגיעים ל-83 אחוזים יחס חוב-תמ"ג בהשוואה למה שצפוי להיות, 75 אחוזים השנה.
סטנלי פישר: זאת אומרת, עלייה בזמן שזה לא רעיון טוב.
סטנלי פישר: עם השינויים שהממשלה עשתה עד כאן, נישאר בערך ברמה של 75 אחוזים.
סטנלי פישר: זאת אומרת, זה יציב.
עינת וילף: ההליכה למתווה התקציב הייתה אמורה להביא אותנו למצב שהחוב מגיע לשישים אחוזים.
סטנלי פישר: זה היה, אבל זה היה מבוסס על הנחות לגבי צמיחה שלא תהיה.
סטנלי פישר: הממשלה צריכה פשוט להחליט על התרחיש אותו היא רוצה.
סטנלי פישר: יהיו דברים מיוחדים כמו למשל שיש הרבה רעש בימים האחרונים לגבי תקציב הביטחון.
סטנלי פישר: לגבי תקציב הביטחון, יש ויכוח האם משרד הביטחון עומד או לא עומד במתווה ברודט.
סטנלי פישר: אנחנו בדקנו את זה.
ציון פיניאן: זאת הכנה למחר, אז נקיים דיון בתקציב משרד הביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא: הם אמרו שתלוי מאיפה מסתכלים על זה.
סטנלי פישר: זה הופיע בעיתון.
ציון פיניאן: מחר אנחנו מקיימים דיון בנושא.
סטנלי פישר: עד 2010 החריגה של תקציב הביטחון מברודט הייתה מינורית מאוד.
שי חרמש: בערכים ריאליים – תכין אותנו למחר - לא הייתה חריגה.
שי חרמש: שלא יבלבלו אותנו מחר.
ציון פיניאן: עד עכשיו שמענו בקשב רב ואני מבקש להמשיך כך.
ציון פיניאן: לאחר דברי הנגיד, יוכלו החברים להתייחס.
סטנלי פישר: עד 2010 זה היה קצת מעל אבל יש אפשרות לטעון שבמונחים ריאליים זה היה מתחת משום שב-2009 משרד הביטחון קיבל על עצמו לא להצמיד את הקניות למדד המחירים.
סטנלי פישר: זה היה ההסכם.
סטנלי פישר: אם אתה אומר שזה הסכם שמישהו הטיל עליהם וזה המתווה שהם לא קבעו בדיוק אם זה ריאלי או נומינאלי, אם אתה טוען שהם קבעו ריאלי - ויש לנו כאן אוטוריטה שהייתה בוועדת ברודט והם לא קבעו - במונחים ריאליים הם היו מעט מתחת לברודט.
סטנלי פישר: ב-2011 זה לא סגור.
סטנלי פישר: אם הם יקבלו את שלושת מיליארדי השקלים שיש הסכם שהם יקבלו אותם, הם יהיו ב-2,1 או ב-2,2 מעל מתווה ברודט.
סטנלי פישר: אם הם לא יקבלו את זה, הם יהיו מתחת בקרוב למיליארד.
סטנלי פישר: הם טוענים שהם עוד לא קיבלו והאוצר אומר שהם יקבלו.
סטנלי פישר: ברור שאין חריגה ענקית ואין אפילו חריגה גדולה ביחס לתקציב הביטחון.
זבולון אורלב: אגב, שר האוצר בוועדה הזאת אמר שהם קיבלו כעשרה מיליארד מעל.
עמיר פרץ: פעם אמרו שהנייר סובל הכול ועכשיו אומרים שהשקפים סובלים הכול.
סטנלי פישר: המדינה צריכה להגן על אזרחיה.
סטנלי פישר: זאת אחריות המדינה.
סטנלי פישר: אם המדינה תגיע למסקנה שיש צורך להגדיל את תקציב הביטחון, ובזה אני לא מומחה אלא יש מומחים אחרים, אם זאת תהיה מסקנת המדינה, יהיה צורך להגדיל את תקציב הביטחון.
סטנלי פישר: אני אומר אם.
רוחמה אברהם-בלילא: מה יהיה עם טרכטנברג?
סטנלי פישר: רגע.
סטנלי פישר: אין צורך לממן את זה דרך גירעון.
מירי רגב: אלא איך?
סטנלי פישר: מסים.
מירי רגב: מי עוד יכול לשלם מסים?
סטנלי פישר: זה לא הגיוני להגיד שזה עניין חיוני להישרדות ועתיד המדינה אבל אנחנו לא יכולים להטיל מסים כדי לממן את זה.
סטנלי פישר: זה לא הגיוני.
סטנלי פישר: או שזה מאוד חשוב וחיוני, ואז נשלם, אבל להוסיף לזה שנשלם אז אולי, זה לדעתי לא אחראי אבל אני לא מדבר על מה נדרש מתקציב הביטחון.
סטנלי פישר: הממשלה צריכה לקבל החלטה בעניין מדיניות תקציבית.
סטנלי פישר: אני לא חושב שזה סביר שננסה לעמוד ב-75 אחוזים יחס חוב-תמ"ג אלא זה יצטרך להיות משהו יותר שאפתני, היכן שהוא בין הכחול והשחור שם ויצטרכו להחליט עליו בלי להיכנס לפרטים.
סטנלי פישר: מעבר לכך, יש את היציבות של המערכת הפיננסית, הבנקים ומוסדות פיננסיים אחרים.
סטנלי פישר: צריך לא להיכנע לפופוליזם.
סטנלי פישר: מה זה פופוליזם?
עמיר פרץ: מה זה פופוליזם?
עמיר פרץ: זה מושג חדש בכלכלה?
מירי רגב: זה מושג כלכלי שתכף יהיה לו גם גרף וישוו אותו לשנים עברו בהתאם לנגידים ובהתאם לשרי האוצר שהיו.
סטנלי פישר: יש הגדרה של פופוליזם שהיא הגדרה פוליטית.
סטנלי פישר: יש הגדרה של כלכלנים וזה לנקוט בצעדים במדיניות כלכלית שטובה לטווח הקצר וגרועה לטווח הארוך.
סטנלי פישר: זאת אומרת, להוציא הרבה כסף היום ולהגיד שזה גורם לפעילות וכולי ואחר כך מישהו ישלם.
עמיר פרץ: אדוני הנגיד, תרשה לי להסתייג רק בדבר אחד.
עמיר פרץ: אתה לא יכול להתעלם מהעובדה שפופוליזם נתפס כמאבק חברתי.