GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרידה ישראלי: לא נעלה באופן אוטומטי את שיעור המס על רווחי הון נניח מ-25 ל-27 אחוזים אלא נעשה משהו יפה.
פרידה ישראלי: אנחנו נחבר את כל הכנסותיו של אדם מיגיעה אישית, מהון, מדיבידנד וכולי ורק אם זה עלה על מיליון, על אותו מקטע ניקח שני אחוזים נוספים שזה לא מס על מס אלא באותו מקרה זאת העלאה של המס השולי.
פרידה ישראלי: מטבע הדברים, מרגע שהכנסנו גם רווחי הון, דיבידנדים וריבית, יבואו ויגידו לנו שזאת לא הכנסה, זאת הכנסה חד פעמית כי מן הסתם ההכנסה השוטפת היא הכנסה מיגיעה אישית, אולי גם נניח מדמי שכירות, אבל רווח הון, שבח, ריבית, תמיד יהיה את הסיפור על תוכנית החיסכון אחרי כך וכך שנים, הדירה שנמכרה במס, המניות שהוחזקו במשך עשרים שנים באיזושהי חברה, אבל בסך הכול אלה אנשים שיש להם מעל מיליון שקלים.
פרידה ישראלי: אם הם באמת עשירים, מן הסתם יש להם כנראה בכל שנה הכנסות מעל מיליון שקלים והם ישלמו הרבה מס יסף, ואם הם פחות עשירים, נכון שקרה שבשנה מסוימת הם מימשו הרבה רווחים, הם שילמו את שני האחוזים.
פרידה ישראלי: להגיד שאני מגלה שאני לוקח ממעמד הביניים, בעצם אנחנו מכירים את הבעיה של מדינת ישראל, ומה הבעיה?
פרידה ישראלי: כשאנחנו מתחילים עם עשירון עשירי בעשרים אלף שקלים לחודש הכנסות מיגיעה אישית.
פרידה ישראלי: הבסיס הוא מאוד מאוד צר.
פרידה ישראלי: אין לנו קהל רחב שיכול לשאת במס הזה שתקצבנו אותו ב-400 מיליון.
פרידה ישראלי: הערכנו את ההכנסות שלו ב-400 מיליון.
פרידה ישראלי: אם עכשיו אנחנו נתחיל להוציא את כל אותם מקרים שזה חד פעמי, ואלה הרבה מאוד פעמים שזה חד פעמי, אנחנו שוחקים את כל ההכנסה מהמס.
זבולון אורלב: הרי התכוונתם להקל על מעמד הביניים.
זבולון אורלב: כך הבנתי את מטרות ועדת טרכטנברג.
זבולון אורלב: אגב, בנוכחות היושב ראש מסוכן להזכיר את ועדת טרכטנברג.
משה גפני: אתה רואה למה טרכטנברג התכוון כי הרי זה מה שכתוב במסקנות.
משה גפני: אם קשיש מוציא את החסכונות שלו שהוא חסך כל החיים והוא רוצה לשלם על דיור מוגן, הוא יצטרך לשלם 25 אחוזים ריבית, הוא יצטרך לשלם עוד שני אחוזים מס יסף כי הוא איש עשיר.
משה גפני: זה מה שטרכטנברג התכוון.
משה גפני: אתה צריך להסביר את זה כי אתה, בניגוד לי, הגנת מאוד ותמכת מאוד בזה.
זבולון אורלב: בגלל שאני מגן, יש לי עמדה מוסרית להתווכח אתך.
זבולון אורלב: בגלל שאני המגן הגדול על טרכטנברג.
זבולון אורלב: הרציונאל הוא נכון, הרציונאל שלכם הוא נכון אבל גם ברציונאל נכון צריכים לעשות חיתוכים נכונים.
זבולון אורלב: אתם הרי יורים לעצמכם ברגליים.
זבולון אורלב: מצד אחד אתם אומרים שאתם נוקטים באמצעים של מיסוי – כרגע מעבר לפרק המיסויי – בהם אתם הולכים להקל על מעמד הביניים.
זבולון אורלב: עוד שתי נקודות זכות לאבא ועוד כל מיני דברים אחרים מבורכים מאוד, אבל מצד שני את אומרת בדיוק לאותו קשיש מה שהיושב ראש מתאר, או לאותו אדם בגיל 45 שרצה לשפר את הדיור שלו ועכשיו פדה את כל החסכונות שלו, או שהוא חיתן את הבן ורוצה לעזור לו לקנות.
זבולון אורלב: אתם חייבים למצוא את הדרך לעשות.
זבולון אורלב: אני לא יודע, אני לא איש מסים, אני מכיר חלק מכם ואני מאוד מעריך את הידע המקצועי אבל אם צריכים למצוא דרך לעשות איזושהי הפרדה.
זבולון אורלב: אני חושב שפריסה היא חלק מהפתרון כי אני לא מכיר שכיר שמגיע למיליון שקלים.
זבולון אורלב: יכול להיות שהפריסה היא לא שש שנים אלא היא שונה.
זבולון אורלב: צריך להביא את זה לידי ביטוי.
פרידה ישראלי: אנחנו נפרוס ריבית שהוא עכשיו פדה את כל התוכניות לקנות לילד דירה, מס שבח, רווח הון.
זבולון אורלב: דיברתי על ריבית כרגע?
פרידה ישראלי: אני מקימה מנגנון שלם כדי לגבות מאה מיליון שקלים?
זבולון אורלב: אני מבין שאתם סימנתם 400 מיליון שקלים ואתם צריכים להגיע לתוצאה הזאת ואני מכבד את זה.
זבולון אורלב: בואי נחשוב ביחד אם חשבתם שזה מס צודק ואנחנו חושבים שהמס הזה הוא לא צודק וכי הוא פוגע במטרות ועדת טרכטנברג.
זבולון אורלב: מותר לוועדה לחשוב על דרכים חלופיות.
פרידה ישראלי: איך לממן את ההפרש.
זבולון אורלב: לא נעים לי להגיד, בל אני מוכן להגיד בשמי.
זבולון אורלב: להעלות את מס היסף לשלושה אחוזים.
זבולון אורלב: אולי זה הפתרון כדי להוציא משם אוכלוסיות אליהן לא התכוונו.
זבולון אורלב: אתם מכניסים למס יסף אוכלוסיות ומקרים אליהם לא התכוונו ולא חלמנו שהם יגיעו לשם.
פרידה ישראלי: שיש להם רווח בשנה מסוימת מעל מיליון שקלים.
משה גפני: והם מעמד ביניים.
זבולון אורלב: זה בדיוק מה שיש להם בחיים.
זבולון אורלב: אין להם שום דבר מעבר לכך.
פרידה ישראלי: לא פדיון מעל מיליון אלא רווח מעל מיליון.
פרידה ישראלי: בדרך כלל זה לא יהיה מעמד ביניים.
פרידה ישראלי: זאת הכנסה חייבת במס, מעל מיליון שקלים.
ליאת גרבר: הכנסה חייבת אחרי פטורים.
פרידה ישראלי: אנחנו מדברים על הכנסה חייבת שיש לו מיליון ולא שהוא פדה תוכניות חסכון.
פרידה ישראלי: רק הריבית החייבת.
משה גפני: אתם לא מתכוונים לזה.
משה גפני: אתם לא מתכוונים למישהו שבשנה מסוימת, בגלל נסיבות הוא מוציא את כל הפיקדונות שלו שהוא חסך כל חייו.
ערן יעקב: נמצא פתרון.
משה גפני: העיקרון של אתמול, שואל היום חבר הכנסת אורלב.
משה גפני: אנחנו מדברים על מס יסף על אנשים עשירים אבל פתאום מתברר לנו שעלול לקרות, או שבעצם לפי ההצעה שלכם זה קורה, שזה יחול גם על מישהו שמוכר דירה, שיש לו שתי דירות או שלוש דירות, אבל הוא מעמד ביניים.
משה גפני: הוא חסך כל השנים, או שהוא חסך בתוכנית חסכון ועכשיו הוא מוציא אותה כי הוא מחתן את הבן שלו.
משה גפני: הוא מוציא את הכול והכל עולה ללמעלה ממיליון שקלים.
משה גפני: אולי נקבל את הצעת ג'ומס בעבר לגבי מדרגת מס נוספת?
ערן יעקב: צריך לזכור שזה על ריבית מעל.
ערן יעקב: בחלק גדול מהאוכלוסייה לא מדובר במעמד הביניים.
ערן יעקב: בכל מקרה, זה מעל זה.
ערן יעקב: לעולם, ואני רוצה לומר שלעולם כאשר אתה עושה מדיניות מס, יש בקצוות תופעות.
ערן יעקב: לעולם.
ערן יעקב: אני לא מכיר כמעט שום מדיניות מס שעשינו והיא חלקה לגמרי.
ערן יעקב: בחלק גדול מהמקרים, כאשר אתה עושה איזושהי מדיניות, בסופו של דבר אתה צריך להעמיד על המשקל.
זבולון אורלב: יכול להיות שאתה צודק.
זבולון אורלב: יש נתונים לגבי פדיונות שאנחנו יודעים כמה אנשים עברו את רווחי ההון האלה, את הריביות האלה והם מעל מיליון שקלים?
ערן יעקב: אני אומר לך שעל פניו מעט מאוד.
זבולון אורלב: אם יתברר לי שזה רק העשירון העליון, אני מברך אותך.
משה גפני: גם אני בעד.
זבולון אורלב: ואני מסיר את כל ההסתייגויות שלי.
זבולון אורלב: תעשו עבודה.
ערן יעקב: אני מוכן.
משה גפני: אבל זה לא על מס שבח.
משה גפני: במס שבח צריכה להיות פריסה.
זבולון אורלב: אני לא מדבר עכשיו על מס שבח.
משה גפני: על רווחי ההון.
זבולון אורלב: תעשו עבודה כי אחרת שוב תהיה ביקורת ציבורית עלינו ובצדק.
זבולון אורלב: אתם באים ומבקשים מאתנו ואנחנו בדרך כלל רוצים להיענות, אבל בסופו של דבר פתאום מגיעים ואז אנחנו חוטפים מכל הצדדים על כל מיני דברים.
זבולון אורלב: יכול להיות שאת הנתון שלך אין, למישהו אחר יש ויכול להיות שמכון כלשהו יעשה מחר עבודה ויתברר שבמה שהחלטנו כאן, פגענו אנושות במעמד הבינים.
זבולון אורלב: למה אני צריך את זה?
זבולון אורלב: תעשו איזושהי עבודה בנושא הזה.
זבולון אורלב: יש לכם מספיק ידע.
משה גפני: עופר, אתה יודע לעזור?
עופר מנירב: אני חושב שהפתרון שהעלה היושב ראש ושהועלה כאן של פריסה לתקופה מספיקה פותר את הבעיה הזאת.
זבולון אורלב: אני אמרתי.
עופר מנירב: זה פותר את הבעיה הזאת.
עופר מנירב: זה הפתרון שמי שבאמת לאחר הפריסה עדיין יהיה במצב שצריך לשלם מס יסף, זה באמת העשירון העליות ועליו אנחנו לא מדברים כרגע, אם אני מבין נכון, אבל הפריסה תפתור את המעמד של עד העשירון העליון הייתי אומר ב-99 אחוזים ואולי מעבר לכך.
ערן יעקב: נכון, כי לא יהיה מס יסף.
ערן יעקב: היא תפתור את הבעיה.
ערן יעקב: פשוט לא יהיה מס יסף, כי אם נעשה פריסה, המשמעות של כך שלא יהיה.
ערן יעקב: אז אם לפרוס או לא לעשות, אז לא לעשות.
ערן יעקב: יכולה להחליט הוועדה שלא יהיה מס יסף ואני אומר לך שאם לפרוס או לא לעשות, לא לעשות.
ערן יעקב: כי אז בעלות תועלת, אני עכשיו אפעיל, אעשה מנגנונים, נבדוק, דוחות ונפרוס כי גם כך הגבייה – זה עונה גם לשאלתך – בסופו של דבר מהמס יסף לא הולכת להיות גבייה מאוד גבוהה אלא היא הולכת להיות יחסית גבייה מינימאלית.
ערן יעקב: זה אומר שאנחנו לא צופים להרבה הכנסות ממס היסף.
משה גפני: כן, אבל שואל חבר הכנסת אורלב האם אתה יודע מה הנתון.
ערן יעקב: אמרתי שיש קושי כי אין לנו את כל הנתונים.
ערן יעקב: אני אומר שאני יכול לבחון את האפשרות לראות ולנסות להעריך.
עופר מנירב: הוא נתן תשובה.
עופר מנירב: הוא אמר שהרוב הגדול, אלה העשירונים התחתונים.
עופר מנירב: הוא אמר שאם הוא פורס, למעשה לא יישאר לו כלום.
עופר מנירב: זאת אומרת, זה לא על העשירון העליון.
עופר מנירב: התשובה שלו הייתה.
עופר מנירב: הוא אמר שהרוב הגדול יהיה על העשירונים הנמוכים.
עופר מנירב: הוא הודה בזה.
ערן יעקב: על הריבית.
ערן יעקב: זאת הריבית.
פרידה ישראלי: מה שהוא התכוון לומר שהם רוצים לפרוס את הכנסתם לארבע שנים, זה ממצע את הכול ונכון שמן הסתם סביר להניח שזה יוריד קבוצה גדולה מאוד.
עופר מנירב: ערן לא צריך שיסבירו אותו.
עופר מנירב: בדרך כלל הוא מסביר את עצמו מצוין.
זיו שרון: מס היסף נועד לבעלי הכנסות שוטפות גבוהות.
זיו שרון: יש מספיק בעלי הכנסות שוטפות ולא יכול להיות שכל ה-400 מיליון שקלים יועדו להילקח דווקא מההכנסות החד פעמיות.
זיו שרון: הרוב יועד להילקח מההכנסות השוטפות.
זיו שרון: אם הוא נועד להילקח מההכנסות החד פעמיות, זה מס שהוא מס מוטעה ומטעה גם את חברי הכנסת.
יובל כהן: הסיטואציה הרגילה שאדם מושך את כל הכספים שלו ומוכר את כל הנכסים, היא באמת במקרים יוצאי דופן.
יובל כהן: כמו שאמרת, אדם צריך להתחתן או חס וחלילה יש לו איזו בעיה רפואית.
יובל כהן: אם הוא מושך את זה, הוא צריך לשלם שני אחוזים מס יסף בגלל שזה חד פעמי.
יובל כהן: אם הוא פורס את זה אחורנית ויש לו הכנסות גבוהות, אין משמעות לפריסה.
יובל כהן: הוא ישלם את מס היסף גם אם הוא יפרוס.
יובל כהן: אז למה יש התנגדות לפריסה?
יובל כהן: אם הוא פורס את זה ויש לו הכנסות גבוהות משנים קודמות, הוא ישלם מס יסף גם על זה.
יובל כהן: הפריסה לא תעזור לו.
משה גפני: זאת רק ריבית.
יובל כהן: לא, זה לכל דבר.
משה גפני: לא, במס יסף זה רק על הריבית.
יובל כהן: גם על רווחי הון.
משה גפני: בשעתו הייתה הצעה של חבר הכנסת לשעבר חיים אורון לעשות מדרגת מס נוספת על בעלי הכנסות גבוהות.
ערן יעקב: מעל 48.
זבולון אורלב: אנחנו צריכים לומר מי שהכנסתו השוטפת היא עד סכום כלשהו.
זיו שרון: לאור הדברים שאמר ערן יעקב על ההנחיה של ראש הממשלה.
ערן יעקב: לא הנחיה.
ערן יעקב: אמרתי שיכולה להיות התנגדות כזאת.
זיו שרון: תן לי להמשיך.
זיו שרון: לאור הדברים שאמר ערן יעקב על ההנחיה שקיימת שאדם לא יעבור את חמישים אחוזי המס, אני חוזר עכשיו גם בפני חברי הכנסת על הדברים שאמרתי אתמול על האלוקציה של הדיבידנד.
זיו שרון: אם העלאת המס על הדיבידנד מעל השלושים אחוזים חלה על כל דיבידנד שמחולק ולא על דיבידנדים שנצברים משנת 2012 ואילך, זה אומר שהכנסה שחברה שילמה עליה מס בשנת 2003 של 36 אחוזים, שיחולק עליה הדיבידנד, המס המצרפי יהיה 55.2 אחוזים ועם מס היסף המס יהיה 57.2 אחוזים.
זיו שרון: הסיבה להעלאת מס הדיבידנד לשלושים אחוזים היא בעקבות העלאה של המס על יחידים ל-48 אחוזים כדי שמס בחברה אחרי חלוקתו, 25 פלוס התוספת, יגיע ל-47.5 אחוזים.
זיו שרון: זה אומר, וגם אין בעיה טכנית לבצע את זה, שהמס על הדיבידנד לא צריך להיות באופן גורף שלושים אחוזים אלא רק על דיבידנדים המחולקים מרווחים שנצמחו בחברות משנת 2012 ואילך.
זיו שרון: גם בשנת 2005 בתיקון 147, כשנעשה החישוב המיוחד לבעל מניות מהותי, אמר אז ג'קי מצא, וזה מופיע בכתובים, שהם לא רוצים ליצור את השונות בין הכנסות מעבודה, הכנסות מיגיעה אישית מיחיד, לבין הכנסות שהן עוברות דרך חברה.
זיו שרון: העלינו ליחידים את המס ל-48 אחוזים, זה בסדר להעלות את המס על הדיבידנד לשלושים אחוזים אבל רק על ההכנסות שתצמחנה בחברות משנת 2012 ואילך.
זיו שרון: אחרת המשמעות היא שאם אתם אומרים לאנשים שיחלקו את כל הדיבידנדים עכשיו, זאת התערבות בפעילות הכלכלית.
זיו שרון: לעתים בנקים לא נותנים לחברות לחלק את כל ההון העצמי ולהיות במצב של החזרה.
זיו שרון: לא הגיוני.
זיו שרון: יש מטרה לשלושים האחוזים.
זיו שרון: פשוט צריך לצרף לאותו סעיף שקובע את המס על שלושים אחוזים אך ורק על הכנסות של חברות שנצמחו מ-2012 ואילך.
יובל כהן: אנחנו מצטרפים להערה הזאת.
יובל כהן: במצב הנוכחי למעשה רשות המסים יצרה סיטואציה שבעלי חברות ירצו לחלק את כל העודפים שיש להם לקראת סוף שנה זאת כדי שיהיו להם שיעורי מס נמוכים יותר.
יובל כהן: בפועל אני לא חושב שזאת הייתה הכוונה, לגבות עוד מסים.
יובל כהן: מבחינתנו זה מעלה את הסיכום של החברות האלה ואנחנו חושבים שזה לא ראוי.
יובל כהן: זאת הוראה טכנית פשוטה להגיד שרווחים שנצברו עד סוף 2011 יחולו עליהם שיעורי המס הישנים.
פרידה ישראלי: גם בוועדת קפוטה-מצא, תוכנית המסים הרב שנתית שהזכרת אותה, גם שם העלינו את שיעור המס על דיבידנדים בידי בעל מניות מהותי ונעשתה כניסה לתוך תחולת מיסוי פרסונאלי ומיסינו הכנסות בין לאומיות לראשונה.
פרידה ישראלי: בכל המקרים בעבר אף פעם לא עשינו ליניאריות לגבי הכנסות מדיבידנדים.
זיו שרון: אני לא מדבר על ליניאריות.
פרידה ישראלי: רווחים שנצברו.
פרידה ישראלי: סוג של ליניארי.
זיו שרון: ממש לא.
זיו שרון: אין בעיה לזהות במאזנים של החברות את הרווחים כל שנה ושנה.
פרידה ישראלי: אני קוראת לזה חתך.
פרידה ישראלי: לא התכוונתי לליניארי במובן של חלוקה אריתמטית בשנים אלא התכוונתי לזיהוי רווחים במועד בו הם נצברו.
פרידה ישראלי: דיבידנד, ההכנסה מדיבידנד היא הכנסה שאירוע המס הוא ביום חלוקת הדיבידנד.
פרידה ישראלי: כאן יש בקשה ללכת ולעקוב אחרי מועד צמיחת הרווחים.
פרידה ישראלי: גם היום אם מישהו מחלק ומשלם 25 אחוזים דיבידנדים, משנה שבה שיעור מס החברות היה 36, הוא גם עולה על החמישים אחוזים.
זיו שרון: יש לכם הוראה כזאת.
זיו שרון: הוראת השעה שהייתה לפני שלוש שנים ידעה לצבוע בדיוק את הרווחים של עד 2002 ורק עליהם לתת את ה-12 אחוזים.
זיו שרון: עכשיו כשזה יוצר שיעור מס של 55-54 אחוזים לפני מס היסף, בשם הטכניקה של המיצוע?
זיו שרון: אני לא מדבר על מיצוע.
זיו שרון: אני מדבר על כך שלא יכול להיות מצב שבן אדם מעל חמישים אחוזים מההכנסות שלו ישלם עליהם מס, אתם מאלצים כאן לחלק דיבידנדים, אתם מאלצים לתכנן מס בניגוד לכלכלה על משהו שהוא לא בהתאם לתכלית.
זיו שרון: דיברת על ועדת קפוטה-מצא.
זיו שרון: השינוי היה חד פעמי בגלל התכנון להורדת שיעורי המס ויצירת האחדה בין שיעור המס ליחיד לבין שיעור המס המצטבר שיש בחברה עד לחלוקה ליחיד.
זיו שרון: זה מה שנעשה אז ולכן, כדי להגיע ל-43.75, שזה 25 אחוזים פלוס ה-25 אחוזים.
זיו שרון: גם עכשיו אין לי בעיה עם השלושים אחוזים על ההכנסות העתידיות כי הן יוצרות את אותה האחדה.
זיו שרון: הדבר היחיד שיש לי בעיה אתו זה שזה מביא לשיעורי מס גבוהים על ההכנסות מכל השנים הקודמות, בין 51 ל-55 אחוזים עוד לפני מס היסף.
זיו שרון: עם היסף, לפני ביטוח לאומי, אנחנו מגיעים להכנסה ברמה שמגיעה עד ליחיד, להכנסה מצטברת ברמת החברה וחלוקת הדיבידנד, לרמה של 57.2 אחוזים.
פרידה ישראלי: הכנסה מדיבידנד לא חייבת בדמי ביטוח לאומי.
זיו שרון: לא דיברתי על הביטוח הלאומי.
זיו שרון: דיברתי על המסים עצמם שאתה מגיע בצורה המצטברת ל-57.2 אחוזים.
זיו שרון: לא יעלה על הדעת.
ליאת גרבר: הרעיון הוא שיש לך מס חברות פלוס דיבידנד ושזה אמור להגיע למס שולי - זה באותה שנה.
ליאת גרבר: לא אם יש לך רווח בשנה מסוימת ועשר שנים אחר כך אתה מחליט לחלק את הדיבידנד כי בזה אתה מסתכן ששיעור המס על דיבידנד יעלה.
ליאת גרבר: אתה יכול לשלוט על חלוקת הדיבידנד.
ליאת גרבר: זה הרעיון.
ליאת גרבר: המס השולי אמור להגיע לדיבידנד פלוס מס חברות.
זיו שרון: ועדת קפוטה-מצא קבעה דברים אחרים כשהיא קבעה את מה שהיא קבעה.
זיו שרון: אני יכול לצטט לך מתוך ועדת קפוטה-מצא.
זיו שרון: זאת כבר פרשנות שהיא פרשנות לא הגיונית.
ליאת גרבר: ממש לא פרשנות.
ערן יעקב: גם הפרשנות שאתה נותן, מבחינתנו היא לא הגיונית.
עופר מנירב: ערן, כל המשק יש לו התחייבויות קובננט לבנקים.
עופר מנירב: כל מי שלוקח אשראי מבנקים באשראים גדולים, יש לו התחייבויות לא לעשות פעולות כאלה ואחרות כי אחרת כל האשראי שלו בסכנה.
עופר מנירב: הוא לא יכול לחלק דיבידנד משום שעל פי הקובננט שהוא נתן לבנק, הוא התחייב לא לחלק.
עופר מנירב: גם אם הוא רוצה היום ללכת, הוא לא יכול.
ליאת גרבר: הוא יכול לחלק לפי חוק החברות.
עופר מנירב: לפי חוק החברות, כן, אבל אז הוא עומד בדיפולט מול הבנק.
עופר מנירב: אתם רוצים שחברות ייפלו?
עופר מנירב: מה אתם רוצים?
זבולון אורלב: על איזה סעיף אנחנו מדברים?
זיו שרון: על סעיף התיקון לסעיף 125ב.
זבולון אורלב: על איזה עמוד?
פרידה ישראלי: על העלאת שיעור המס.
שגית אפיק: עמוד 7 למעלה.
שגית אפיק: העלאה לשלושים אחוזים.
טליה דולן: אירוע מס בחלוקת הדיבידנד, עופר, אתה יודע את זה יותר טוב מכולנו.
עופר מנירב: תודה על המחמאה.
טליה דולן: זה מוזר שאנחנו שומעים את זה פעם אחת.
טליה דולן: אני מעולם האמנות יכולה להגיד לכם שכשאנחנו מורידים את שיעור הניכוי במקור באמנות מ-25 אחוזים ל-10 אחוזים, אף פעם לא שמעתי טענה האומרת ש-10 אחוזים צריכים להיות החל משנת המס 2012.
טליה דולן: לכולנו ברור לגמרי שאירוע המס הוא חלוקת הדיבידנד.
טליה דולן: גם דיבידנד, בניגוד לשבח או בניגוד לרווח הון, זה לא דבר ברור, זה לא דבר שברור שהוא יחולק, זה לא שבח שאתה אומר שיש איזשהו קו ליניארי.
טליה דולן: אנחנו קצת סטינו.
טליה דולן: ספי זינגר, תצדיק אותי.
טליה דולן: אירוע המס הוא חלוקת הדיבידנד.
טליה דולן: אנחנו באים כאן עם ניסיון להיעדר מיסוי רטרואקטיבי אבל בחלוקת דיבידנד אין מיסוי רטרואקטיבי.
עופר מנירב: את יודעת שיש בעיה ואת באה עם פתרונות כאלה ואחרים להיעדר מיסוי על ידי הוראת השעה למכור בחודש האחרון, זאת אומרת שאת מודעת לכך שצריך לתת איזשהו פתרון.
עופר מנירב: העניין הוא שבחלק מהמקרים זה בלתי אפשרי.
עופר מנירב: זה בלתי אפשרי בגלל התחייבויות חיצוניות שיש לי ושאני לא יכול לעשות את זה.
זיו שרון: במקום מס הוגן זה למעשה הופך להיות ניסיון למלא את הקופה לקראת סוף 2012 אצל מי שכן יכול אבל גם מי שכן יכול ואין לו את הקובננט לבנקים, עדיין החברות משנות את מבנה ההון העצמי שלהן מסיבות שהן אינן סיבות כלכליות אלא אך ורק מסיבות שהן סיבות מס.
זיו שרון: אם ידעתם לצבוע בהוראת השעה מלפני שלוש שנים ולתת את 12 האחוזים רק על הכנסות צבועות, רק על רווחים מלפני 2002, זה משהו שאתם מכירים ואתם יודעים.
זיו שרון: זה פשוט לא הוגן לקחת מס במצטבר יותר מאשר חמישים אחוזים.
זיו שרון: תרצה, תחליט על כך כנסת ישראל אבל זאת התוצאה ולי חשוב שחברי הכנסת, לפני שהם מצביעים, שיהיו מודעים לכך.
טליה דולן: להגן על בעלי השליטה, זה להגן על האוכלוסייה הכי חזקה.
משה גפני: רבותיי, אני עושה הפסקה.
משה גפני: יש לי אישור להמשיך את הדיון היום אבל רק אחרי ההצבעות.
משה גפני: אני אודיע על שעת הישיבה.
משה גפני: על סדר היום הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון מס' 42), התשע"ב-2011.
משה גפני: אני רוצה לומר מילה לגבי אתמול.
משה גפני: אני שמח על הרפורמה במס שעברה ועל הרפורמה שנעשתה בוועדת הכספים, כפי שצבי לביא כתב.
משה גפני: ועדת הכספים עשתה את זה.
גאלב מג'אדלה: זה כל הבוקר בחדשות.
גאלב מג'אדלה: מ-5 עד 6 בבוקר שמעתי את הכותרות ואמרו שזה המתווה של טרכטנברג.
גאלב מג'אדלה: לא הזכירו את ועדת הכספים.
גאלב מג'אדלה: בשעה 7 התחילו לתקן ואמרו ועדת הכספים, ואחר כך ראיינו אותך.
גאלב מג'אדלה: בכותרות מ-5 עד 6 בבוקר, לא הזכירו אותך.
משה גפני: הם ניצלו את זה שהייתי בתפילה.
גאלב מג'אדלה: רק שתדע מה צבי וחבריו אמרו.
משה גפני: לא, צבי כתב אמת.
משה גפני: בסופו של דבר זה חוק טוב והמתווה הוא נכון.
משה גפני: אנחנו בוועדה מדברים על זה כבר הרבה זמן ואני חושב שהנושא הוא רציני.
משה גפני: נקווה שנוכל להמשיך בעניין הזה.
איריס ויינברגר: אני.
איריס ויינברגר: אנחנו מביאים היום לוועדה הצעת חוק לתיקון מס ערך מוסף.
איריס ויינברגר: יש כאן שני ראשים לתיקון הזה.
איריס ויינברגר: תיקון אחד הוא תיקון מטריאלי בתוך חוק מס ערך מוסף שנוגע להסדרה.
איריס ויינברגר: אם אתה זוכר אדוני, ביוני עבר כאן תיקון שנוגע למע"מ על בסיס מזומן לנותני שירותים שבסופו של דבר עבר כהצעת חוק פרטית.
איריס ויינברגר: אנחנו גילינו שבתיקון הזה הייתה איזושהי בעיה.
איריס ויינברגר: נושא שהיה מוסדר בתקנות, ברגע שהעברנו את הכול לחקיקה ראשית, בעצם נעלם וזאת הסדרת מועד החיוב לגבי עסקאות שנוגעות ליחסים מיוחדים, לעסקה שלא נקבע לה מחיר או שהתמורה כולה או במקצתה אינה בכסף.
איריס ויינברגר: בסיטואציות האלה אנחנו מבקשים שמועד החיוב לא יהיה על בסיס מזומן אלא על בסיס מצטבר מאחר שמועדי החיוב נגועים – אני אגדיר זאת כך – מאחר שמדובר באותן עסקאות מיוחדות.
איריס ויינברגר: זה היה קיים תמיד במסגרת התקנות ואנחנו רוצים להעלות את זה לחקיקה ראשית.
איריס ויינברגר: זה תיקון אחד.
איריס ויינברגר: תיקון נוסף שיש בחוק מע"מ עצמו הוא תיקון שנוגע לסעיף 71(א) בעניין הדוחות שנוגעים לאיחוד העוסקים.
איריס ויינברגר: זה תיקון שמסדיר מה בדיוק יהיה דיווח, הדיווח של איחודי עוסקים, דיווח חד שנתי בו אנחנו רוצים לקבל פירוט ביחס לכל עוסק במסגרת האיחוד.
איריס ויינברגר: תיקון לסעיף 95 ותיקון לסעיף 116 לחוק מס ערך מוסף שנוגע להעלמת תשומות, כך אגדיר את זה.
איריס ויינברגר: סעיף 116 היום קובע שלמנהל אין סמכות להאריך את מועד הניכוי של מס תשומות.
איריס ויינברגר: מס תשומות אפשר לנכות עד שישה חודשים בהתאם לסעיף 38.
איריס ויינברגר: הרי מס ערך מוסף בנוי על מתווה שאתה משלם מס עסקאות ומנכה מס תשומות.
איריס ויינברגר: יש לך שישה חודשים לנכות את מס התשומות, את החשבוניות שיש לך על מס תשומות.
איריס ויינברגר: יש סמכות הארכת מועדים בסעיף 116 אבל היא הוגבלה ונקבע שמעבר לשנתיים, יוצא שהמנהל רשאי לתת הארכת מועד אך ורק במקרה שאין רשלנות.
איריס ויינברגר: אנחנו ראינו שבמבחן המציאות לא תמיד זה עומד.
איריס ויינברגר: דווקא אותם מסכנים, אני אגדיר זאת כך, שבגלל בעיות כלכליות לא מגישים דוחות במע"מ ואנחנו מוציאים להם תביעות ואז הם מגישים דוחות מתוקנים מאוחרים, להם אנחנו לא יכולים לאפשר את ניכוי מס התשומות כי בעצם ניכוי מס התשומות הוא הרבה מעבר לשנתיים ואין למנהל סמכות להאריך.
איריס ויינברגר: לכן היום בסעיף 116 השארנו שיקול דעת רחב יותר למנהל עד חמש שנים להאריך את המועד לניכוי מס תשומות.
איריס ויינברגר: יחד עם זאת, אנחנו נתקלנו בבתי המשפט באותן סיטואציות בהן עוסקים מעלימים תשומות כדי להעלים עסקאות.
איריס ויינברגר: אדם מעדיף לא לדווח על התשומות שלו אבל אז הוא יודע שגם אנחנו לא נהיה ערים לכך שהוא מעלים גם את העסקאות שלו.
איריס ויינברגר: לגבי אלה אנחנו מעוניינים, כשאנחנו שמים אותם, אם אנחנו שמים אותם על בסיס תשומות ספציפיות שאנחנו קיבלנו לידינו מהספק, הלכנו לספק שלהם וראינו את החשבוניות שהוא הוציא להם, אנחנו נכיר בתשומות האלה במסגרת השומה.
איריס ויינברגר: השומה לא תהיה שומה על מחזור אבל אנחנו רוצים להטיל עליהם קנס שלושים אחוזים מהתשומות.
איריס ויינברגר: לגבי אותם אלה שלא מנהלים ספרים, שכאשר אנחנו באים אליהם אין לנו שום דבר ואנחנו לא מוצאים אצלם שום דבר, אין ספרים, אין חשבוניות, אין כלום.
איריס ויינברגר: אנחנו בונים להם בעצם את הנהלת החשבונות כי אנחנו הולכים לספקים שלהם ולוקחים מהם את החשבוניות ואנחנו רוצים לפחות להטיל את הקנס של שלושים אחוזים על התשומות האלה.
איריס ויינברגר: מעבר לכך אנחנו קובעים שגם קנס לפי סעיף 95 שכבר קיים היום - קנס על פסילת ספרים שעד היום ערעור לא היה דוחה את תשלום של הקנס - אנחנו קובעים היום שאם יש ערעור על הקנס גם החדש וגם הקנס שהיה על פסילת ספרים, ערעור ידחה את הגבייה של הקנס אלא אם בית המשפט יפסוק אחרת.
איריס ויינברגר: אנחנו עוד מבקשים לאפשר להטיל קנס מינהלי ככל שאנחנו נקבע הוראות לגבי המעברים בינינו לבין הרשות הפלשתינאית, ככל שנקבע הוראות לגבי מעברים ספציפיים שצריך להעביר בהם טובין בינינו לבין הרשות הפלשתינאית, מי שלא יעביר במעברים, אנחנו מעוניינים לקבוע את זה כעבירה שאפשר להטיל קנס מינהלי.
איריס ויינברגר: נכון להיום עדיין אין תקנות בעניין הזה.
איריס ויינברגר: הראש השני של התיקון הזה הוא תיקון שבא להקל בתיקון של חוק ההתייעלות.
משה גפני: גם מה שאמרת עכשיו זאת הקלה.
איריס ויינברגר: אנחנו באנו בעיקר להקל בתיקון הזה.
משה גפני: לא על מה שאת הולכת להגיד אלא על מה שאמרת עד עכשיו.
קריאה: שכחת את שנת המאסר.
ערן יעקב: זאת גם הקלה.
ערן יעקב: זה חוסך בהוצאות שוטפות.
איריס ויינברגר: אני שוטחת בפני ועדת הכספים את כוונותינו.
משה גפני: אל תשימי לב לציניות שלי שלפעמים עולה.
איריס ויינברגר: אנחנו רגילים ומקבלים אותה.
משה גפני: אמרת הטבה בעצם העובדה שעד היום אם הוא הגיש ערעור, הוא היה צריך לשלם בכל מקרה.
איריס ויינברגר: לא היה עיכוב של הקנס.
איריס ויינברגר: הוא היה צריך לשלם.
משה גפני: עכשיו הקנס מעוכב אלא אם כן בית המשפט יאמר אחרת.
משה גפני: זאת הקלה.
משה גפני: אני למשל את זה הייתי מנפח לממדים עצומים.
משה גפני: תעזבו את המאסר כי הוא לא רלוונטי.
איריס ויינברגר: צריך להבין שההקלה על הארכת מועדים לפי סעיף 116 היא הקלה גדולה מאוד.
איריס ויינברגר: יש כאן הקלות מאוד גדולות בתיקון הזה, לפחות לפי ראות עינינו ואיך שאנחנו עובדים עם העוסקים והמייצגים.
משה גפני: כשיש הקלה, אני עושה את זה בהתלהבות.
איריס ויינברגר: אנחנו באים לוועדה כשאנחנו מרגישים שאנחנו באים לברך ויוצא כאילו אנחנו לא באים לברך.
משה גפני: עוד לא יצאתם.
איריס ויינברגר: נכון, אבל זאת התחושה.
איריס ויינברגר: לכן אולי כל כך קשה לי ליהנות מההקלות שאני מעוניינת בהן.
משה גפני: קחי את החיים בקלות.
איריס ויינברגר: לעניין חוק ההתייעלות.
איריס ויינברגר: בחוק ההתייעלות 2009-2010 בו הכנסנו רפורמה עצומה במע"מ, כולל הגשת דיווח מפורט על ידי העוסקים – ערן יכנס לכל המערכת אבל באמת הייתה כאן מהפכה כדי להילחם בחשבוניות הפיקטיביות ולטייב את המערכות ואת יכולת הגבייה של המע"מ – בחוק ההתייעלות ההוא נוצר מתווה שסוכם עם התאחדות התעשיינים, עם לשכת המסחר, מה שהיה קרוי אז השולחן העגול.
איריס ויינברגר: לפחות אנחנו, במסגרת העבודה שלנו, מעדכנים את מי שסובבים את השולחן ואת ארגוני המייצגים.
איריס ויינברגר: אני לא אומרת שיש לנו הסכמות על הכול, אבל אנחנו בהחלט עובדים תוך שקיפות.
משה גפני: עם התאחדות התעשיינים ולשכות המסחר?
איריס ויינברגר: התאחדות התעשיינים והארגונים המייצגים, לה"ב, יועצי המס, לשכת רואי חשבון, לשכת עורכי הדין.
איריס ויינברגר: במהלך השנה האחרונה נפגשנו אתם, שמענו והתכתבנו.
איריס ויינברגר: הכול בנוגע לתזכיר החוק הזה וכרגע להצעת החוק.
איריס ויינברגר: לגופו של עניין.
איריס ויינברגר: במתווה ההוא נקבע, בגלל ההתחשבות בעוסקים, שתהיה כניסה מדורגת של העוסקים לתוך המהלך של הדיווח המפורט.
איריס ויינברגר: הכניסה המדורגת הזאת יצרה מתווה שב-1 בינואר 2012 אמורים היו כלל העוסקים במשק, למעט עוסקים עד מאה אלף שקלים, לדווח דיווח מפורט כשהדיווח המפורט הוא הדוח התקופתי.
איריס ויינברגר: יתרה מזאת, ב-1 בינואר 2011 היו אמורים להיכנס כל העוסקים שהמחזור שלהם הוא מעל מיליון שקלים.
איריס ויינברגר: זה מה שקבוע כיום בחקיקה ששרירה וקיימת.
איריס ויינברגר: אנחנו באים היום עם הצעת חוק, מתוך זה ששמענו את הארגונים, את העוסקים וגם ראינו את המערכת ואיך היא עובדת, ומבקשים לקבוע שב-1 בינואר 2014 כלל העוסקים במשק ייכנסו לתוך המתווה ולא ב-1 בינואר 2012, כפי שאמור להיות לפי החקיקה שקיימת היום.
איריס ויינברגר: אנחנו מבקשים היום להכניס ב-1 בינואר 2012 את העוסקים שהם יחידים שמחזורם מעל מיליון ועוסקים שהם חברות, מעל חצי מיליון.
מגלי והבה: לפי החישוב הזה, כמה זה מכניס לקופת המדינה?
איריס ויינברגר: יש כאן שני אלמנטים.
איריס ויינברגר: תכף אנחנו נציג בדיוק את העלויות.
מגלי והבה: תתמקדי בזה.
מגלי והבה: אם אין כאן הכנסה משמעותית לקופת המדינה, למה לענות את כל אלה שיצטרפו עכשיו?
מגלי והבה: בגלל שמבקר המדינה כתב לכם שיש חשבונות פיקטיביות וצריך לטפל בזה?
ערן יעקב: יש הכנסה משמעותית.
מגלי והבה: אני שאלתי מה ההכנסה לקופת המדינה.
ערן יעקב: הכנסה משמעותית לקופת המדינה.
ערן יעקב: מדובר במאות מיליונים ותכף אני אציג את זה.
ערן יעקב: אני מניח שאתה גם נפגש בעיתונים עם הדברים שנציג כרגע.