GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלי יחימוביץ': דיברנו על מענק שבשעתו הובטח כביכול לפרי הגליל.
שלי יחימוביץ': ישבו כאן נציגי משרד התעשייה.
שלי יחימוביץ': ישב כאן חזי בישיבה הקודמת והסביר את מה שאנחנו ממילא יודעים, שמענקים לפי חוק עידוד השקעות הון ניתנים לפי קריטריונים מסוימים כאשר בראש ובראשונה הקריטריון הוא של יצוא ולצערנו פרי הגליל לא עומד בו.
שלי יחימוביץ': בכל זאת הייתה התחייבות או הבטחה גם של משרד התעשייה, גם של משרד האוצר ואפילו ראש הממשלה התערב, כדי כן לאפשר את אותו מענק לפרי הגליל שיאפשר לו להמשיך לחיות.
שלי יחימוביץ': אני חייבת לומר כאן קודם כל אמירה עקרונית.
שלי יחימוביץ': פיטורים של חמישים אנשים מפרי הגליל, פיטורים של חמישים אנשים מחצור הגלילית, זה כאילו יפוטרו היום אלפי אנשים בתל אביב.
שלי יחימוביץ': זאת המשמעות של זה.
שלי יחימוביץ': המשמעות של זה היא הרס וחורבן של עיירה שלמה ופגיעה במטה לחמם של התושבים.
שלי יחימוביץ': אם אתה מסתכל על האחוזים, זה כך.
חנא סוייד: גם של טובא זנגרייה.
חנא סוייד: גם של כפר שכן.
חנא סוייד: באותה מידה ולא פחות.
שלי יחימוביץ': הנזק הוא אותו נזק.
שלי יחימוביץ': אי אפשר לרחוץ בניקיון כפיים ולומר שהם לא עומדים בקריטריונים.
שלי יחימוביץ': נכון שיש קריטריונים, אבל אי אפשר.
שלי יחימוביץ': אנחנו ערב האטה במשק, ערב גל פיטורים נוסף, והמקרה הזה הוא מקרה מבחן.
שלי יחימוביץ': המקרה הוא מקרה מבחן לפריפריה, מקרה מבחן ללאו-טק, הממשלה לא יכולה לעמוד מנגד ולהגיד שהם לא עונים לקריטריונים, אנחנו יושבים בצד ושייסגרו.
שלי יחימוביץ': מקומות העבודה האלה נחוצים.
שלי יחימוביץ': זה לא שמישהו לא צריך את חמישים העובדים האלה, אבל לבעל המפעל נוח יותר להעביר את חמישים העובדים האלה למילוז בנהריה כיוון ששם יש לו הנחה בארנונה וכיוון שראש מועצת חצור הוציא לו חריגות בנייה.
שמעון סויסה: אני מבקש לתקן.
שמעון סויסה: ראש מועצת חצור לא יושב ראש הוועדה וזה לא נכון.
שמעון סויסה: יש ועדה מרחבית שיושב הראש שלה לא קשור לראש מועצת חצור.
שלי יחימוביץ': אני מקבלת תיקון.
שמעון סויסה: ראש מועצת חצור התערב כדי למנוע תביעה אישית נגד הבעלים.
שלי יחימוביץ': על כל פנים, יש גם חריגות בנייה, גם פשוט בנהריה יותר זול לבעלים להעסיק עובדים ולא מדובר באיזה קדוש מעונה שאנחנו צריכים לסייע לו לאלתר אלא בהחלטה שהיא כדאית מבחינה כלכלית לפי כמה פרוטות שזה מעניק לו, המעבר הזה לנהריה.
שלי יחימוביץ': זאת זכותו, הוא בעלים פרטי.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל המעבר הזה גם עולה כסף.
שלי יחימוביץ': למרות שאני קוראת גם לבעלים פרטי שזכותו לעשות את זה, להפגין קצת אחריות ולא לפגוע במטה לחמו של הישוב הזה.
שלי יחימוביץ': לכן אני מבקשת ממך אדוני היושב ראש לישיבה הבאה כן להזמין נציג של האוצר.
משה גפני: נציג האוצר כאן.
שלי יחימוביץ': שתצא פנייה מכאן לראש הממשלה להתערב בעניין הזה, שוב, כיוון שזה מקרה שהוא מקרה ראשון והוא מקרה מבחן לעתיד.
שלי יחימוביץ': קונקרטית, ואני לא מבטיחה שזה יעזור לפרי הגליל.
שלי יחימוביץ': אותו חוק עידוד השקעות הון שמאפשר מענק אך ורק למפעלים, החוק אומר, וזה תנאי: המפעל יקבל מענק אם 25 אחוזים או יותר מכלל הכנסתו בשנת המס ממכירות המפעל או ממכירות בשוק מסוים המונה 12 מיליון תושבים לפחות.
שלי יחימוביץ': מה זה 12 מיליון?
שלי יחימוביץ': הכוונה ליצוא.
שלי יחימוביץ': אנחנו צריכים פשוט לתקן את החוק הזה אפילו כחוק של הוועדה.
שלי יחימוביץ': אני אביא את זה ומבחינתי שכל הוועדה תחתום על כך.
שלי יחימוביץ': צריך להיות רק תיקון.
אילן גילאון: בארץ השלמה אין לנו את המספר הזה?
אורי אריאל: אנחנו עובדים על זה.
שלי יחימוביץ': התיקון בחוק צריך להיות מאוד פשוט.
שלי יחימוביץ': במקום 12 מיליון, שישה מיליון.
שלי יחימוביץ': זה מאוד פשוט ואז אנחנו נאפשר לא רק לפרי הגליל.
שלי יחימוביץ': אגב, לדעתי צריך להעביר את זה עם פטור מחובת הנחה בגלל הדחיפות של העניין, בגלל שזה נוגע לתעסוקה בפריפריה וזה ייגע גם לירוחם.
חזי צאיג: לפי האמור, לפי ה-12 מיליון, גם טייוואן היום לא נכנסת.
אורי אריאל: הוא אומר שיש עוד מדינות בעולם.
משה גפני: שלי, הנושא ברור.
שלי יחימוביץ': באמת יש לנו כאן עכשיו קבוצה של מפעלים, בעיקר בפריפריה, בעיקר לאו-טק, בעיקר מפעלי מזון שהם מצליחים והם יכולים להיות מפעלים מאוד מודרניים שיש להם שוק מאוד נרחב בישראל, אבל הם לא יכולים לקבל אגורה אחת מהקרן בגלל שהם לא עונים לקריטריון הזה.
שלי יחימוביץ': למשל בירוחם יש מפעל לייצור ארוחות חמות ובדימונה יש מפעל לתרכיזי מיצים.
שלי יחימוביץ': הם מבקשים מענק כמו פרי הגליל אבל לא נותנים להם כי אומרים שהם לא בקריטריונים.
שלי יחימוביץ': הקריטריונים האלה, הם לא לוחות הברית שירדו מהר סיני אלא זה מעשה ידי אדם.
שלי יחימוביץ': אפשר לשנות מספר אחד, מ-12 מיליון לשישה מיליון בחוק עידוד השקעות הון, להעביר בפטור מחובת הנחה ולדאוג שזה יחול גם על פרי הגליל וגם לבקש מהבעלים שיואיל לחכות שהחוק הזה יעבור בנוהל מזורז ולהשאיר את חמישים העובדים האלה מועסקים.
אורי אריאל: אדוני היושב ראש, תודה על היוזמה של שלי ואחרים להעלות את הנושא הזה.
אורי אריאל: אני רוצה לגעת רק בעניין המעשי שלו, מה שנקרא הפרקטיקה של העניין.
אורי אריאל: יש כאן כמה שותפים בעניין שיכולים ביחד לפתור את הנושא.
אורי אריאל: אם זה יבוא על ידי מישהו אחד, אני מעריך שזה ייקח זמן.
אורי אריאל: חקיקה היא עניין ארוך ואני לא בטוח שזה יועיל במקרה הזה, אלא אולי לאחרים.
אורי אריאל: יש כאן בעיה אחת של ארנונה וראש העיר יכול לתת הנחה בארנונה אם משרד הפנים יסכים להנחה ואם הוא יפצה את העירייה בגין הפסד ההכנסה הזאת מארנונה.
אורי אריאל: משרד הפנים יכול לעשות את זה במענק שר מיוחד ובזה לפתור לפחות עכשיו באופן מיידי את הבעיה של הארנונה.
אורי אריאל: בנוסף לכך יש בעיה שנייה והיא של מחיר המים.
אורי אריאל: בקיצור, שותפים כאן העובדים, הבעלים והרשות.
אורי אריאל: אם כל אחד יתרום את שלו, נוכל להגיע לפי דעתי לשינוי במצב הנוכחי.
אורי אריאל: לצערי, הממשלה לא מתפקדת וראינו את זה קודם בחוק אלמנות צה"ל ועכשיו אנחנו רואים את זה כאן.
אורי אריאל: ראש הממשלה התערב, אז מה?
אורי אריאל: מה זה התערב?
אורי אריאל: הוא הצטלם ואמר?
רוחמה אברהם-בלילא: הוא הביא מסוק והצטלם ליד המסוק.
אורי אריאל: הוא הצטלם ואמר שזה נורא חשוב.
אורי אריאל: מבחינת הוועדה – ואם תחליט אחרת, זה בסדר – אני מציע לך לקרוא לכל השותפים, קרי, מועצה, בעלים, עובדים, אולי הסתדרות וכל אחד יתרום את שלו.
אורי אריאל: אפשר לפתור את הבעיה הזאת שהיא סדר גודל של מיליון שקלים כרגע באופן מיידי אבל יש לזה השלכות נוספות ולא אכנס לכל הפרטים.
אורי אריאל: אם גם אנחנו נדבר על זה אבל לא נעשה מעשה, כנראה לא תהיה ישועה אלא הפיטורים ייכנסו לתוקף.
אורי אריאל: אני נאלץ לעזוב.
משה גפני: אני מתנצל על שיחת הטלפון.
משה גפני: אני רוצה לומר לחברי הוועדה שאישרנו את החוק של אילת.
משה גפני: סיכמתי עם שר האוצר שזה לא יהיה חוק תקציבי מכיוון שהגענו לפשרה, העברנו את החוק ואין הסתייגויות.
משה גפני: היה צריך להעביר אתמול בוועדת שרים שינוי בהחלטת הממשלה ובגלל הדיונים בין משרדי הממשלה, זה לא הובא בסופו של דבר.
רוחמה אברהם-בלילא: מה יום מיומיים?
משה גפני: לכן צריך לעבוד.
משה גפני: ביקשתי מיושב ראש הכנסת – זה היה הטלפון – לשים את החוק הזה כאשר כל חברי הכנסת נמצאים ואני מבקש מכולם להיות בהצבעה כדי להעביר את זה בקולות של חמישים חברי כנסת.
משה גפני: בעצם כולם צריכים להצביע בעד.
משה גפני: אני מדבר על החוק של הטבות מס לאילת.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, ההצעה של חבר הכנסת אורי אריאל וההצעה של חברת הכנסת שלי יחימוביץ, שתי ההצעות טובות.
גאלב מג'אדלה: האחת היא לטווח קצר ומיידי והשנייה לטווח יותר ארוך כאשר מדובר בשינוי חקיקה ובשינוי קריטריונים למתן סיוע.
גאלב מג'אדלה: אנחנו בוועדת הכספים חייבים להתמודד עם העניין היום ולצאת לדרך.
גאלב מג'אדלה: אנחנו חייבים לתת לאנשים לחזור הביתה עם בשורה שהנושא הזה מאחורינו.
אילן גילאון: קודם לבטל את מכתבי הפיטורים ואחרי כן לפתור את הבעיה.
גאלב מג'אדלה: מדובר לא ב-55 משפחות אלא מדובר באזור שלם.
גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, על מה אנחנו מדברים?
גאלב מג'אדלה: אתה יודע שבהינף יד העברת ממשרד השיכון למשרד הביטחון 700 מיליון שקלים.
קריאה: הכול מתבצע בהינף יד.
משה גפני: העברנו בסוף השנה ממשרד השיכון שני מיליארד שקלים בחזרה לאוצר.
גאלב מג'אדלה: כאן אנחנו מדברים על הפנים לגליל ועל הפנים לנגב.
גאלב מג'אדלה: אנחנו כאן צריכים למלא תפקיד חשוב מאוד אם הממשלה לא מושלת, ואני רואה אותה מושלת בדברים אחרים ועושה זאת מהר מאוד ובחריצות.
גאלב מג'אדלה: בדברים שנוגעים לחיי עובדים, לפרנסה ולחיים בכבוד, היא לא מושלת ולכן אנחנו נמשול.
משה גפני: רוחמה אברהם ואחריה עמיר פרץ.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו צופים בתמונות הכואבות של העובדים שעתידים להיות מפוטרים וליבנו כואב ודואב, אבל מצד שני אנחנו גם רואים את משבר הרופאים.
רוחמה אברהם-בלילא: הממשלה לאורך כל הדרך מעבירה איזשהו נייר, ספין, נייר עמדה ממשלתית ואומרת איך היא מתגברת ויוצאת מהמשבר של הרופאים ובמשבר הזה היא אומרת - והיא מאוד מתגאה בעובדה - שבהסכם של משבר הרופאים, אנחנו למעשה מחזקים את רופאי הפריפריה.
רוחמה אברהם-בלילא: ראש הממשלה, כאשר מתקיים דיון של ארבעים חתימות, אומר שהוא זה הפריפריה.
רוחמה אברהם-בלילא: הוא אומר שישראל היא מדינה גיאוגרפית כל כך קטנה, אין צורך שתהיה פריפריה אלא מדינת ישראל היא מרכז אחד גדול.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו רואים שיש כאן מפעל שהוא למעשה מהווה עוגן תעסוקתי – אמרת את זה ואני מחזקת את דבריך – כי זה לא רק הישוב חצור הגלילית.
רוחמה אברהם-בלילא: דיברתי עם ראש המועצה בעניין הזה והוא אמר לי שאם העובדים ילכו הביתה, זה יגרום – כפי שחברת הכנסת יחימוביץ אמרה – להתמוטטות העיר.
רוחמה אברהם-בלילא: אין ספק שזה עוגן שהממשלה הזאת צריכה לראות איך מסייעים לו.
רוחמה אברהם-בלילא: העלתה כאן חברת הכנסת שלי יחימוביץ איזושהי דרך לפתרון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני בעד הפתרון הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאפשר לפתור את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שחזי צאיג שנמצא כאן לא מתנגד לפתרון הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני אומר יותר מזה.
רוחמה אברהם-בלילא: בדיון שהתקיים כאן ב-1 באוגוסט, במסקנות ועדת הכספים יש סעיף שבעיניי הוא מאוד מאוד חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא: סעיף 2 אומר: "הוועדה מבקשת – ועדת הכספים בכל זאת היא הוועדה החשובה – מהממשלה להקים מסלול מענקים מיוחד למפעלי הפריפריה המאופיינים בהוצאות גבוהות מחד בשל מיקומם ובתרומה ייחודית לאזור בו הם קיימים מאידך ולטפל במפעל פרי הגליל בחצור הגלילית ודומיו באזור הפריפריה".
רוחמה אברהם-בלילא: מה השתנה מאז אדוני היושב ראש?
רוחמה אברהם-בלילא: עברו חודשים, פסח עוד לא הגיע, אבל מה השתנה מאז?
רוחמה אברהם-בלילא: האם הממשלה עשתה איזשהו דיון והאם היא קבעה איזשהו מסלול מענקים מיוחד למפעלי הפריפריה?
רוחמה אברהם-בלילא: תכף נשמע.
רוחמה אברהם-בלילא: אני באמת קוראת לראש הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא יודעת אם הוא באמת יעזור ואם הוא יתערב.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שהמפתח נמצא במשרד התעשייה, בידיו של חזי, ואני קוראת לכל הצדדים להתכנס כדי למצוא פתרון מיידי ומועיל על מנת שאותם עובדים שמשתכרים שכר נמוך ממילא ובקושי מסיימים את החודש, שהם לא ייקלעו לסיטואציה בה אין להם ממה להתפרנס.
משה גפני: עמיר פרץ ואחריו מגלי והבה.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אתמול ביקרתי במפעל פרי הגליל וכפי שאתה יודע, אני יכול גם להשתמש במידה מסוימת מהזיכרון הארגוני.
עמיר פרץ: אני לא צריך את מרכז המחקר והמידע של הכנסת אלא אני יכול לתת לך מה שנקרא שירות.
עמיר פרץ: מפעל פרי הגליל, זאת לא הפעם הראשונה שהוא עולה לצערי על שולחן הדיונים של ועדת הכספים לאורך שנים.
עמיר פרץ: מה שנאמר בחוק השקעות ובחוק עדיפות לערי פיתוח, זאת שאלה שעמדה כאן ושינתה את פניה מספר פעמים.
עמיר פרץ: אנחנו זוכרים את הימים שכל עיר פיתוח שהוגדרה אזור פיתוח א', גם בלי יצוא – והיום התנאי הוא 25 אחוזים – היה לגביה מסלול של מענקים בלי שום צורך להוכיח יצוא.
עמיר פרץ: עצם העובדה שהייתה הכרזה והבחנה בין אזור פיתוח א' לאזור פיתוח ב', בהחלט נתנה את הזכות לקבל את אותו מענק.
עמיר פרץ: אני חושב שהסיכוי לשנות את החוק הזה הוא סיכוי קטן.
עמיר פרץ: אני לא מציע להשלות כאן את העובדים.
עמיר פרץ: אני יודע שגם האוצר וגם משרד התעשייה יעמדו על הרגליים האחוריות לא בגלל מפעל פרי הגליל אלא בגלל השלכות הרוחב של הנושא.
עמיר פרץ: הגענו למבנה – שאני לא חושב שהוא היה נכון – אבל המבנה היום הוא מבנה של מסלולים תחליפיים.
עמיר פרץ: יש לי הצעה לפתרון.
עמיר פרץ: אני בדקתי עם הנהלת המפעל.
עמיר פרץ: החישוב של מה שנקרא לתת מענק על פי חוק עידוד השקעות הון, להכיר בהם כאילו הם עמדו בסף היצוא למרות שלא עמדו, יעלה בין 16 ל-18 מיליון שקלים.
עמיר פרץ: זה הסכום שיעלה למדינה.
עמיר פרץ: אבל יש את המסלול האחר שהמפעל ברוב תמימותו, או שהוא נדבק לרגע של חזון, ויתר עליו.
עמיר פרץ: הרי המפעל ב-2009 קיבל מפעל חדש, כל העובדים שעבדו קודם בחברה הקודמת פוטרו, קיבלו פיצויים ונקלטו מחדש כעובדים חדשים.
עמיר פרץ: כל העובדים במפעל זכאים לסיוע של מסלול תעסוקה.
עמיר פרץ: כולם.
עמיר פרץ: אין אף אחד שלא זכאי.
עמיר פרץ: זאת לא שאלה להבחין בין עובד לעובד.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, בדקתי מה עלות מסלול התעסוקה.
עמיר פרץ: עלות מסלול התעסוקה הוא בין שישה לשמונה מיליון שקלים.
עמיר פרץ: שאלתי את הבעלים האם הם מסכימים לעובדה שאם אנחנו מתמקדים במסלול התעסוקה, הוא יהיה הפתרון עליו אתם מתחייבים לגרום לכך שלא רק שמחזירים את המפוטרים אלא מתחייבים למצבת עובדים שקיימת היום, של כ-200 עובדים, והיא הופכת למצבת יציבה לתקופה עליה יסוכם.
עמיר פרץ: הם מסכימים.
עמיר פרץ: אני לא נגד עריכת שינויים בחוק עידוד השקעות הון, להפך, הלוואי, אבל זה ייקח זמן וחבל על הזמן.
עמיר פרץ: זה בטח לא יפתור את בעיית פרי הגליל.
עמיר פרץ: צאיג, אתה תתנגד לעניין של שינוי בחוק עידוד השקעות הון כי זה יגרור השלכות רוחב.
עמיר פרץ: הם היו בטוחים שהם יעמדו ביצוא, אבל בינתיים מחירי הטונה השתנו, מחירי חומרי הגלם השתנו, שער הדולר ירד, הכדאיות שלהם לעשות יצוא ירדה באופן דרמטי ולכן יש להם היום 95 אחוזים ייצור מקומי אבל לך אין השלכות רוחב בהצעה שלי כי אין הרבה מפעלים כאלה.
עמיר פרץ: מה שאתה נדרש זה בסך הכול לאשר שרטרואקטיבית אתה מאשר את מסלול התעסוקה החל משנת 2009 וזה נותן להם שישה עד שבעה מיליון שקלים.
עמיר פרץ: הם מוכנים תמורת הסכום הזה להתחייב לכל מה שאנחנו דורשים ואין השלכות רוחב.
עמיר פרץ: כל הטענה של השלכות רוחב לא קיימת.
עמיר פרץ: לכן הצעתי היא להתמקד בעניין הזה.
עמיר פרץ: לפי דעתי זה פתרון שאפשר לסיים אותו היום.
עמיר פרץ: אמרו לי העובדים שם שהשר לשעבר פואד בן אליעזר התחייב התחייבויות מסוימות.
עמיר פרץ: אני הרמתי אליו טלפון.
עמיר פרץ: כשאני נכנס לנושא, אני נכנס אליו כמו שצריך.
עמיר פרץ: שאלתי אותו אם הוא יהיה מוכן להופיע בפני ועדת הכספים ולהעיד.
עמיר פרץ: זאת התחייבות שלטונית.
עמיר פרץ: הוא אמר שהוא מוכן.
עמיר פרץ: שיקראו לו, הוא יבוא.
עמיר פרץ: אם החברים כאן לא יסכימו למסלול אותו אני מציע, אני מציע להזמין את השר לשעבר פואד בן אליעזר.
עמיר פרץ: אני חושב שחשוב מאוד להוכיח שההתחייבויות השלטוניות הופכות לדבר חסר ערך אבל אני מקווה שנגיע להסכמה על המסלול האלטרנטיבי ולא נצטרך להגיע לעימות מסוג זה.
מגלי והבה: אדוני היושב ראש, אותי אישית לא מעניינת הממשלה ולא הבעלים של המפעל.
מגלי והבה: אותי מעניינים העובדים שנמצאים כאן.
מגלי והבה: ראינו כולנו את הסרט וכל פעם מחדש הפכו אותם לשחקנים בעל כורחם ומעמידים את אותם עובדים ואת אותן משפחות בפני מבחן.
מגלי והבה: הדיו עדיין לא יבשה על אזרחות הכבוד שקיבל ראש הממשלה לפני שלושה שבועות מהעיר חצור אבל אם יש לו קצת בושה והיה לפחות רואה מה שקורה בפרי הגליל, היה מיד מתקשר לראש העיר ואומר לו שהוא פותר לו את הבעיה.
מגלי והבה: היה אומר לו שהוא נתן לו אזרחות כבוד בשם העובדים האלה אבל הוא לא הסתכל ולא הגיב.
מגלי והבה: אני רואה כאן את בנצי מקריית שמונה שהוא חבר מועצה המייצג מפעלים וגם את יושב ראש הוועד ואני רואה את הדמעות שלהם, זה אומר שאנחנו צריכים למצוא פתרון ושהוא יהיה פתרון מיידי.
מגלי והבה: בעלי המפעל, עם כל הכבוד, אם יש להם דרישות מהשלטון בגובה של 18 מיליון שקלים או 16 מיליון שקלים, לא על חשבון העובדים.
מגלי והבה: לעובדים צריך להבטיח פרנסה ועבודה כל הזמן.
מגלי והבה: אנחנו מנסים לשקם את חצור ואת הכפרים מסביב – את טובא זנגריה ומקומות אחרים – שאין להם פרנסה.
עמיר פרץ: גם אין להם היכן להתפלל.
מגלי והבה: תודה על הסיוע.
מגלי והבה: אנחנו מקיימים דיון וזה הדיון הרביעי או החמישי שאנחנו מקיימים על המפעל הזה וכל פעם מנסים בדחילו ורחימו למצוא פתרון.
מגלי והבה: אני רואה את האטימות של האוצר, אני רואה את האטימות של הבעלים, ולא יכול להיות שלאנשים לקראת החורף לא תהיה להם פרנסה.
מגלי והבה: את זה אנחנו לא נקבל.
מגלי והבה: לכן אנחנו צריכים כאן לקבל החלטה שהעובדים היום חוזרים עם פתרון לפיו אין פיטורים אלא ימצאו פתרון בסיוע למפעלים האלה כי אחרת אני אדרוש ממך, אדוני ראש המועצה, עוד היום להוציא מכתב לראש הממשלה שאתה מבטל את אזרחות הכבוד.
מגלי והבה: אין כבוד ואין אזרחים לאלה שלא מכבדים את העובדים האלה שהקימו את המדינה הזאת ועדיין מחזיקים את הדגל.
ציון פיניאן: אדוני היושב ראש, אני מציע, אם רוצים לפתור את הבעיה, לא להפוך אותה למלחמה בין קואליציה לאופוזיציה.
ציון פיניאן: בנושא הזה אין קואליציה ואין אופוזיציה אלא צריך לפתור את הבעיה.
ציון פיניאן: הנושא ייפתר אם כולנו נתאחד סביבו.
ציון פיניאן: לגבי ראש הממשלה.
ציון פיניאן: עד כמה שידוע לי, ראש הממשלה רוצה לפתור את הבעיה ואני בטוח שהוא גם ייכנס לנושא.
ציון פיניאן: הנושא כאן הוא בעייתי כי על פי חוק עידוד השקעות הון חייב להיות משהו חריג.
ציון פיניאן: אם אינני טועה, בנושא של איתוראן מצאנו משהו חריג ומה שמצאנו שם, אפשר ליישם גם כאן.
ציון פיניאן: יש בעיה של 25 אחוזים ליצוא.
ציון פיניאן: מעטים המפעלים בפריפריה, צפון ודרום, שהם מייצאים 25 אחוזים.
ציון פיניאן: קרי, בעוד שנה, בעוד שנתיים, בעוד קדנציה או בעוד שתי קדנציות, גזר דין מוות יבוא גם עליהם.
ציון פיניאן: לכן צריך למצוא משהו מיוחד וחריג.
ציון פיניאן: צריך למצוא את הפתרון ואם לא, צריך לעשות זאת דרך חקיקה.
ציון פיניאן: אני מציע לתת לצדדים לשבת חודש ימים - גם לאוצר, גם למשרד התעשייה וגם לבעלים - ולהביא לנו פתרון.
ציון פיניאן: אם לא יימצא פתרון, אנחנו נמצא את הפתרון שיהיה קשה לכולם.
ציון פיניאן: כאן אני פונה לבעלים.
ציון פיניאן: כשהולכים למשא ומתן - תגיד לי שהייתם במשא ומתן אבל עכשיו אנחנו באים באמת בדרך אחרת, לצערי של איומים וחבל שאנחנו מגיעים לזה – יש לבטל את כל מכתבי הפיטורים לחודש ימים ולבדוק את הנושא הזה ביחד.
ציון פיניאן: תשבו עד שיימצא פתרון.
משה גפני: אילן גילאון ואחריו חנא סוייד.
אילן גילאון: אדוני, זה ברור שהשורה התחתונה כאן צריכה להסתיים בכך שחמישים העובדים שקיבלו מכתבי פיטורים יכולים לחזור לעבודה והמלחמה צריכה להיות בין הבעלים לבין הממשלה.
אילן גילאון: לגבי התחייבויות של השר פואד בן אליעזר.
אילן גילאון: אני גם יכול להעיד, כי הייתי באותו מקרה – זה היה לפני שלוש שנים – שותף למשא ומתן הזה יחד עם העובדים מולו ובאמת הייתה התחייבות שאפשר היה להבין אותה כמשהו בסדר גודל של 18 מיליון שקלים ללא התניה בחוק עידוד.
אילן גילאון: אפשר למצוא פתרונות בירוקרטיים אבל בסופו של דבר ובשורה התחתונה לממשלת ישראל יש אחריות לגבי עבודתם של אנשים.
אילן גילאון: המתווה שמציע כאן חבר הכנסת פרץ הוא המהיר יותר, המתווה שמציעה חברת הכנסת שלי יחימוביץ יכול להיות שהוא ארוך יותר אבל הוא גם מתווה טוב.
אילן גילאון: בסופו של דבר, השורה התחתונה חייבת להיות במקרה הזה שאנשים יחזרו לעבודתם.
אילן גילאון: זה לא יכול להיות שכל פעם אחרי כל כמה חודשים האנשים האלה צריכים לחיות בפחד המקפיא הזה שהם הולכים להיות מפוטרים.
אילן גילאון: על מה הם נלחמים?
אילן גילאון: באותו בוקר שהם קיבלו את מכתבי הפיטורים, הייתה כתבה בטלוויזיה על תערוכה של אסלות בית שימוש ותיארו שם שיש אנשים שקונים אסלות מזהב, אסלות מדוגמות, אסלות ברמה של מעצבים אבל כאן מדובר באנשים שנלחמים כדי לזכות במקום של 3,500 שקלים בחודש.
אילן גילאון: מי הם האנשים האלה?
אילן גילאון: אני הייתי שם במפעל אצל מוטי לפני שבוע, אתה רואה את האנשים וזה פשוט לא יאומן שאפשר כך להרע עם התמימים.
אילן גילאון: כאן צריכה להיות קריאת הוועדה.
אילן גילאון: באופן מיידי, קודם כל להחזיר את המכתבים.
אילן גילאון: דבר שני, למצוא את הפתרון התקציבי.
אילן גילאון: אני חושב שמה שאתה מציע, עמיר, נראה לי שזה באמת מקור מיידי שאפשר למצוא אותו.
אילן גילאון: בכל אופן, יש מספיק רזרבות תקציביות לקראת סוף שנת תקציב וכמו שאפשר לעשות תספורת להוא ותספורת לזה, גילוח לשני ולשלישי, צריך למצוא כאן את הפתרון.
אילן גילאון: יש דבר אחד שבזמנו נקרא דמי הבראה שהעובדים שילמו ואני לא יודע מה עלה בגורל הכסף הזה.
אילן גילאון: הייתה צריכה לקום איזושהי קרן שמסייעת ואולי אתה יודע ותעדכן אותי.
אילן גילאון: אגב, הקרן הזאת, בלי קשר לפרי הגליל, חייבת בסופו של דבר לקום כי הבעיה המרכזית היא בדיוק עם מפעלים כאלה שנמצאים באיזושהי עיירה וכל העיירה מתקיימת עליהם.
משה גפני: אני בדיונים עם האוצר על כך ויש התכתבויות.
משה גפני: חבר הכנסת חנא סוייד ואחריו חבר הכנסת דב חנין.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, מפריע לי שמשתמשים בעובדים ובעובדות כבני ובנות ערובה.
חנא סוייד: לא יכול להיות מצב שבו החרב המתגלגלת של פיטורים מונפת מעל העובדים והעובדות בגלל סיבה כלשהי.
חנא סוייד: אנחנו כבר רגילים למצב שבו בעלים של מפעלים וחברות מתעללים בעובדים.
חנא סוייד: אם אלה חברות גדולות, רוצים לעשות תספורות ולגלח לאנשים, ואם אתה עובד, רוצים לפטר אותך ולהפעיל עליך לחץ בכל מיני דרכים ושיטות.
חנא סוייד: זאת לא שיטה של חיים וזאת לא שיטה לפיתוח כלכלי וניהול משק.
חנא סוייד: אני רוצה לומר לראש המועצה.
חנא סוייד: לפני כשבועיים-שלושה ראש הממשלה דיווח על שיחה בינו לבינך בעניין התחבורה וכמה רשת הכבישים החדשה שהממשלה בונה מיטיבה עם הפריפריה.
חנא סוייד: אנא, הרם אליו טלפון ותגיד לו שמה שמפריע לך עכשיו זאת לא האוטוסטראדות אלא העובדים במפעל הזה שהישוב קם עליו.
חנא סוייד: שלא יספר סיפורים על מערכת כבישים לך, לכל עם ישראל ולכל מדינת ישראל.
חנא סוייד: אני חושב שהפתרון הוא בכך שאת מכתבי הפיטורים צריכים למשוך ושהעובדים ילכו לעבוד.
חנא סוייד: אחר כך אנחנו נמשיך.
חנא סוייד: בעלי המפעל ינהלו את המשא ומתן.
חנא סוייד: אם הפתרון באמת הוא שינוי חקיקה, שינהגו בחוק הזה כמו חוק אילטוב שכנראה תוך שבוע משנים את סדרי בראשית.
חנא סוייד: שיתקנו את החוק הזה תוך שבוע ואני בטוח שהעובדים יחכו.
חנא סוייד: אני חושב שהפתרון הרציני ביותר והאמין ביותר הוא שצריך למשוך את מכתבי הפיטורים ואנחנו נמשיך לנהל עם הבעלים את הדיונים.
חנא סוייד: עם כל הכבוד, אני לא מכיר את הבעלים אבל יחד עם זאת הם לא יכולים להשתמש בעובדים ובעובדות כבני ובנות ערובה.
חנא סוייד: זה דבר שלא ייעשה.
משה גפני: דב חנין ואחרי מסעוד גנאים.
דב חנין: אני מסכים עם כל הדברים שנאמרו על ידי חבריי ואני אשתדל לא לחזור עליהם.
דב חנין: אני רוצה להבחין בין שתי נקודות.
דב חנין: ברמה הנקודתית, אני לחלוטין תומך בהצעה של חבר הכנסת עמיר פרץ.
דב חנין: אני חושב שהיא מציעה מסלול מהיר, אפשרי, הגיוני, נכון משפטית ואני בטוח שמשרד האוצר, אם יש לו טיפת שכל, יאמץ אותה בשתי ידיים.
דב חנין: זה פתרון נקודתי נכון לרגע זה.
דב חנין: יחד עם זאת, אדוני היושב ראש, אני חושב שאנחנו בוועדה הזאת חייבים לחשוב גם מערכתית.
דב חנין: משהו כאן לא מתקבל על הדעת.
דב חנין: אנחנו חוזרים לסרט הזה פעם אחר פעם, לכך שעובדים הם בני ערובה, שעובדים נזרקים החוצה, שישוב שלם הופך להיות ישוב בסימן שאלה מכיוון שמקום התעסוקה המרכזי, המפעל המרכזי סביבו הישוב בעצם מאורגן, עומד להיסגר והנושא הזה, אדוני היושב ראש, מחייב החלפת דיסקט במדינה במדיניות המדינה ובאחריות המדינה.
דב חנין: אחריות המדינה לתעסוקה בפריפריה, מה זה אומר?
דב חנין: איזה מנגנונים מייצרים באופן מעשי כדי לא להשאיר את העובדים האלה טרף לשוק החופשי שפעם הוא ככה ופעם הוא אחרת.
דב חנין: בישובים קטנים שוק חופשי הוא לא פתרון, בישובים קטנים, ביישובי פריפריה, המדינה צריכה לתת פתרונות והמדינה צריכה לקחת אחריות.
דב חנין: על הנושא הזה אני מציע שהוועדה תקיים דיון מיוחד.
משה גפני: חבר הכנסת מסעוד גנאים.
מסעוד גנאים: אדוני היושב ראש, אני רוצה להצטרף לחבריי בקריאתם לחזור מהפיטורים של העובדים.
מסעוד גנאים: אני חושב שזה המקרה שעל המדינה להוכיח שהיא למען האזרח ולא על חשבונו.
מסעוד גנאים: פריפריה מחזקים לא רק דרך כבישים ודרך כביש 6 אלא דרך שמירה על פרנסתם של האנשים בחצור, בטובא ובכל הפריפריה.
מסעוד גנאים: אסור שהעובדים והפועלים האלה יהיו על תנאי של הסכם בין הבעלים לבין הממשלה.
מסעוד גנאים: זה המקרה שעל הממשלה ועל המדינה להתערב באמת לטובתם של הפועלים, של העובדים ושל האזרח הפשוט.
משה גפני: ראש המועצה המקומית.
שמעון סויסה: שלום לכולם.
שמעון סויסה: אני מגיע לדיון הזה מתוך ציפייה שאולי אחת ולתמיד הדיונים האלה יסתיימו במשהו ממשי.
שמעון סויסה: הערה אחת לגבי התוכנית על חצור באישור ראש הממשלה.
שמעון סויסה: אני חושב שדווקא ממשלת ישראל וראש הממשלה אישרו לחצור תוכנית לראשונה בהיסטוריה, תוכנית שתהפוך אותה לעיר מתוך כוונה ליצור מינופים כלכליים ובעצם אחת ולתמיד לפתור את המצוקה הגדולה.
שמעון סויסה: אני מאמין בתוכנית והיא דווקא באה לתת מענה לעניין הזה.
שמעון סויסה: לעצם העניין.
שמעון סויסה: בפעם הקודמת שהייתי כאן אמרתי שהיינו במשבר מאוד גדול לפני שנתיים וחצי.
שמעון סויסה: הבעלים החדשים של המפעל נכנסו במלוא המרץ, עמדו בדברתם ויצרו מפעל שבהחלט אנחנו גאים בו, אלא שהיום אנחנו עומדים פני שוקת שבורה ואני אומר את זה בצורה שלא משתמעת לשתי פנים.
שמעון סויסה: אנחנו לא נאבקים נגד הבעלים של המפעל אלא אנחנו רוצים לעזור להם, אבל תבינו, אני אמרתי את זה הרבה פעמים, מפעל פרי הגליל לא רק מעסיק את תושבי חצור וטובא אלא המגדלים ועוטף עזה, את כל הגידולים שלהם מביאים למפעל הזה.
שמעון סויסה: בכל הארץ יש שרשרת מזון שמתפרנסת מהמפעל.
שמעון סויסה: אני גם חושב שהבעלים האלה מסוגלים לייצר עוד מאתיים מקומות עבודה, אם נהיה יצירתיים ונאפשר דרך משרד התעשייה לעזור לבעלים האלה.
שמעון סויסה: אני אומר את האמירה שלי בצורה הכי פשוטה.
שמעון סויסה: צריך למנות אדם אחד שיוביל את ההחלטה וילווה אותה.
שמעון סויסה: לחזי יש הרבה עיסוקים, לשר הזה יש הרבה עיסוקים, אבל צריך אחד שיוביל את ההחלטה שבשלושים ימים היא תתממש.
שמעון סויסה: הדבר השני שאני מציע הוא שכל סיוע למפעל – ואני אומר את זה כאן בצורה גלויה – יותנה בכך שהעובדים לא נפגעים.
שמעון סויסה: הדבר השלישי שאני רוצה להציע הוא שהבעלים של המפעל יודיע כרגע על השהיית הפיטורים, יאפשר לנו במלוא המרץ להיכנס למשא ומתן ולפתור את בעיית העובדים כי אנחנו לא יכולים להסכים עם העובדה שחמישים עובדים מפוטרים כי זה יהיה סיפור של גיבור סברינה בקריית שמונה.
שמעון סויסה: כך זה התחיל ובסוף אין מפעל.
משה גפני: תודה רבה אדוני ראש המועצה.
משה גפני: מוטי חזיזה, אתה רוצה להתייחס עכשיו או אחרי שנדבר עם המשרדים?
מוטי חזיזה: נשמע את המשרדים.
משה גפני: אני רוצה לעשות סבב ולשמוע גם את הבעלים, גם את משרד האוצר וגם את משרד התעשייה.
משה גפני: קודם כל, אני רותח מזעם.
משה גפני: אני רותח מזעם כי ועדת הכספים קיבלה החלטה ולא שמעתי עד עכשיו שמשהו מההחלטות יושם.
משה גפני: בפנינו יש כמה ברירות.
משה גפני: יש ברירה אחת לבוא ולומר שאם אתם לא מיישמים את ההחלטות שלנו, לא ניישם החלטות שלכם.
משה גפני: אני מתכוון לכל הממשלה.
משה גפני: אנשים נחמדים כולם, דרך אגב, אבל לא ניישם החלטות.
משה גפני: דיברה קודם שלי יחימוביץ על החוק ועמיר פרץ דיבר על מסלול מיידי.
משה גפני: אי אפשר להחזיק את המקל משני קצותיו.
משה גפני: אי אפשר לומר השלכת רוחב ולתת למפעל כמו פרי הגליל – שהוא מפעל עוגן בחצור – ליפול רק בגלל שעל פי הקריטריונים הוא לא עומד בעניין.
משה גפני: זאת אומרת, אתם הולכים להפיל את חצור רק בגלל שכך כתוב בחוק ואין לעניין פתרון.
משה גפני: אני לא בא בטענות לבעלים.
משה גפני: אין לי שום טענה אליהם.
משה גפני: הם קנו את המקום, הם יכולים לעשות מה שהם רוצים.