GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל גרא: גם אלה שמציגים נתונים לא נכונים, הם לא נכונים ואתה יודע למה אני מתכוון.
דניאל גרא: אני מציע לך לעצור כאן.
סימונה טסטה: שנתיים זה מוקדם.
סימונה טסטה: כדי להגיד אם התוכנית הצליחה או לא.
דניאל גרא: אמת.
דניאל גרא: אני מסכים אתך.
דניאל גרא: זה מה שאמרנו.
גאלב מג'אדלה: זה פחות משנתיים.
סימונה טסטה: ההיענות והנכונות של הישובים להיות שותפים בתהליך, והתחלנו בתהליך כזה, זאת הצבעה להצלחה.
דניאל גרא: הלוואי.
דניאל גרא: אמרתי שהלוואי שנצליח.
גאלב מג'אדלה: היוזמה ברוכה.
גאלב מג'אדלה: זה מאוחר מדיי, זה מעט מדיי אבל היוזמה היא יוזמה ברוכה.
גאלב מג'אדלה: הציבור לא מטומטם.
גאלב מג'אדלה: כל פעם מעלימים את הדברים החשובים.
גאלב מג'אדלה: דיברו על התוכנית ואמרו לחמש שנים, אמרו 800 מיליון ו-13 ישובים, אבל לא אמרו את הדבר הכי חשוב שזה לחמש שנים.
גאלב מג'אדלה: זה מה שמפריע לי.
דניאל גרא: אבל מציגים אותה כתוכנית חומש.
גאלב מג'אדלה: לכן אני אומר שהיוזמה היא ברוכה, ההתחלה היא טובה, אבל זה מאוחר.
גאלב מג'אדלה: חבר'ה, בואו לא נתלה את כל הפתרונות לכל הבעיות בתוכנית המסכנה הזאת.
גאלב מג'אדלה: טרכטנברג לפחות ביושר אמר שיהיו פתרונות ייחודיים, ואני עכשיו מצטט.
גאלב מג'אדלה: אני לא יודע אם קראת אותו, אבל אני מצטט אותו.
גאלב מג'אדלה: הוא אמר שיהיו פתרונות ייחודיים לישובים הערביים.
גאלב מג'אדלה: אני לא צריך את טרכטנברג כדי שיאמר לי שיהיו פתרונות ייחודיים.
גאלב מג'אדלה: אני רוצה שהוא יבוא ויגיד תוכנית חומש עם שישה מיליארד שקלים, תוכנית אמיתית רצינית לחמש שנים.
גאלב מג'אדלה: זה אמיתי וזה רציני.
אבראהים חביב: אדוני היושב ראש, בשורה הראשונה כותב טרכטנברג – ובמקרה יש לי כאן את הדוח – שהרחבת תוכנית הדיור, תוכנית החומש.
אבראהים חביב: כך הוא מתחיל.
אבראהים חביב: הוא לא ממליץ לבחון אותה אלא הוא אומר להרחיב את התכנית ועל סמך התוכנית לבנות.
גאלב מג'אדלה: יש לנו ויכוח על ההרחבה.
אבראהים חביב: הוא קובע 250 מיליון והוא כותב עוד שאם זה לא יצליח, נבחן אפשרויות אחרות.
דניאל גרא: הווה אומר שהוא עוד לא יודע.
אבראהים חביב: נכון, אבל לפחות הוא אומר שנרחיב את התוכנית.
אבראהים חביב: הוא לא אומר נשקול.
דניאל גרא: אתם כתבתם את זה.
דניאל גרא: אתם אומרים את זה.
אבראהים חביב: לא.
אבראהים חביב: טרכטנברג לא רק שמע אותנו.
גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד לטרכטנברג, ישב לידי שנתיים בממשלה.
גאלב מג'אדלה: אני לא צריך אותו כדי שיכתוב את השורה הזאת.
גאלב מג'אדלה: הבעיות שלי הן של אוכלוסייה המונה מיליון ו-300 אלף תושבים.
גאלב מג'אדלה: זה לא 250 מיליון שקלים.
גאלב מג'אדלה: את זה הוא נתן לעמנואל כדי להקים שתי דירות.
גאלב מג'אדלה: שלא יספר לי סיפורים.
גאלב מג'אדלה: מה זה 250 מיליון שקלים?
גאלב מג'אדלה: זה לפיצוח גרעינים.
גאלב מג'אדלה: הוא עושה לי טובה?
גאלב מג'אדלה: להתמודד עם בעיית תעסוקה, אבטלה, מבני ציבור, 4,000 כיתות לימוד ודיור ב-250 מיליון שקלים?
גאלב מג'אדלה: אתה חושב שאנחנו ילדים בגן?
גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, מי זה בכלל טרכטנברג?
גאלב מג'אדלה: הוא יכול ולראות אצלנו מה הבעיות שלנו.
גאלב מג'אדלה: הוא יגיד לנו מה הבעיות שלנו?
גאלב מג'אדלה: סליחה, עם כל הכבוד למה שאתה אומר, אל תשתמש לי בטרכטנברג כאילו הוא מכיר.
גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, יש בעיות קשות, כואבות, מורכבות, מסובכות בכל התחומים מהביוב והלאה.
גאלב מג'אדלה: הביוב לבד עולה 250 מיליון שקלים.
אבראהים חביב: אנחנו לא מתווכחים.
גאלב מג'אדלה: אני לא מתווכח.
גאלב מג'אדלה: אני רק אומר שלא ייווצר כאן הרושם.
גאלב מג'אדלה: שרון כראש ממשלה, כשרצה להתחיל להתמודד עם תוכניות המתאר, הקציב ארבעים מיליון שקלים ב-2005.
גאלב מג'אדלה: הוא רצה להתחיל עם תוכניות המתאר הקציב ארבעים מיליון שקלים.
אבראהים חביב: אדוני, אני רק אומר שאם מצטטים אותו, צריך לצטט נכון.
גאלב מג'אדלה: אנחנו ציטטנו אותו נכון.
גאלב מג'אדלה: אני לא צריך לצטט אותו.
גאלב מג'אדלה: אני לא צריך אותו.
גאלב מג'אדלה: חבל שראש הוועדה לא נמצא כאן כי אם הוא היה כאן – מר חביב, אני לא צריך את החיוך שלך – היה אומר לך שטרכטנברג לא קיים אצלו והוא שם עליו איקס מזמן.
גאלב מג'אדלה: אני לפחות מכבד אותו כי אני מכיר את האיש, אבל אף אחד לא יטיף לנו מוסר על טרכטנברג.
גאלב מג'אדלה: אם רוצים להתמודד עם בעיות האוכלוסייה הזאת, שזה מיליון ורבע תושבים ביותר ממאה ישובים – בתשתיות, בדיור, בחינוך, בכיתות לימוד, בכל מה שאתה רוצה ולא רוצה – מדובר במיליארדי שקלים.
גאלב מג'אדלה: 250 מיליון שקלים, זה לפצח גרעינים.
גאלב מג'אדלה: הוועדה שלו, הכיבודים בה עלו שמונים מיליון שקלים.
גאלב מג'אדלה: מר לאחם, בבקשה.
אמיר וייס: אם אפשר משפט אחרון לגבי תוכנית החומש.
אמיר וייס: שיכון זה רק דבר אחד מהדברים שנמצאים בה.
אמיר וייס: יש שם כל מיני נושאים מאוד מאוד חשובים.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מכירים את זה.
אמיר וייס: כמו הכנסת תחבורה ציבורית.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מכירים.
גאלב מג'אדלה: מר לאחם בבקשה.
גאלב מג'אדלה: אחריו רמזי.
סלים לאחם: הזכרת מתי נפגשנו ואכן זה היה לפני שמונה חודשים, אבל אני משנת 2006 עוסק בנושא.
סלים לאחם: כבר קברתי שר אחד ואני מאחל לכם חיים ארוכים, את השר המנוח זאב בוים, אתו התחלתי עת הייתי יושב ראש ארגון הקבלנים בצפון וגם הייתי חבר נשיאות והעליתי שם את ההצעה שלי.
סלים לאחם: הוא ביקש שאכין אותה מהר ותוך שבוע הייתה ההצעה אצלו.
סלים לאחם: אני מדבר על שנת 2006 ואנחנו היום בשנת 2011.
סלים לאחם: גם אמיר יקשיב לי וגם היועץ המכובד יקשיב.
סלים לאחם: כולכם תקשיבו מפני שבעצם אנחנו אלה שלוקחים את הקמח ואנחנו אלה שטוחנים אותו ואופים את הלחם.
סלים לאחם: אחר כך שואלים איך זה הלך בצורה טובה או לא טובה.
סלים לאחם: הכוונה שלי היא שאנחנו אלה שיודעים את מצוקת הדיור כפי שהיא במציאות.
סלים לאחם: המשפחות מגיעות אלינו לשאול על דירות.
סלים לאחם: אנחנו רואים את החברות, חברה אחת אחרי השנייה, נופלות ושואלים למה.
סלים לאחם: אני אתן לכם סקירה קצרה על נושא הדיור.
סלים לאחם: בשנת 2006 יחד עם נשיא התאחדות הקבלנים תהיתי למה הקבלנים והיזמים בונים שלושים אלף יחידות דיור במגזר היהודי כאשר חמישה אחוזים בונים באופן פרטי, בלגן, ו-95 אחוזים מהווים בנייה מאורגנת.
סלים לאחם: אני קראתי לזה בנייה מאורגנת.
סלים לאחם: הפכתי את הנייר ואמרתי שבמגזר הערבי הפוך לגמרי.
סלים לאחם: 95 אחוזים בלגן וחמישה אחוזים בקושי בנייה מאורגנת שמרביתה בנצרת.
סלים לאחם: כאן התחיל העניין.
סלים לאחם: אמרתי שאנחנו כקבלנים רוצים לקדם את האינטרס שלנו.
סלים לאחם: באו אלי ראשי ערים ושאלו מה פתאום אני מתערב.
סלים לאחם: אמרתי שאני מתערב כי אני אינטרסנט כאן אבל במקרה עבודת הקבלנים כאן מתחברת עם האינטרס הלאומי והאינטרס האישי של כל משפחה ומשפחה לקבל ערים יותר מודרניות וכפרים יותר מסודרים.
סלים לאחם: מכאן התחלנו.
סלים לאחם: שום דבר לא השתנה בתוכנית שלי.
סלים לאחם: עשיתי שלושה עמודי תוכנית שהרוב לא קרא אותה אבל אחרי לחצים כן קראו אותה.
סלים לאחם: ב-2006 בנצרת מכרו דירת ארבעה חדרים ב-510.
סלים לאחם: אני הייתי יקרן ומכרתי ב-550.
סלים לאחם: מכרו ב-500 וב-480.
סלים לאחם: זה היה ב-2006 ואני זוכר את זה טוב.
סלים לאחם: אני לא יודע אם אטיאס התכוון לאוכלוסייה הערבית וקרא את התוכנית שלי אבל זה התחבר ביחד.
סלים לאחם: דתיים יחד עם הערבים ופתאום יש מענקים ויש תוכנית עליה אני מברך.
סלים לאחם: בתוכנית הזאת יש מענק של שישים אלף שקלים.
סלים לאחם: דרך אגב, הם אומרים מאה אלף שקלים אבל זה שקר אחד גדול כי אין מאה אלף שקלים אלא שישים אלף שקלים ועוד 12-15-20, כך שזה בקושי מגיע לשמונים אלף שקלים.
סלים לאחם: דירת ארבעה חדרים היום עולה כבר 700 אלף שקלים.
סלים לאחם: הזמן עושה את שלו.
סלים לאחם: זאת אומרת, דיברנו על מענקים כאשר דירה עלתה 550 אלף, והמחיר בחמש השנים האחרונות עלה ואני לא מדבר על תל אביב אלא עלייה בתשומות בנייה ועלייה בכל מיני דברים אחרים.
סלים לאחם: אם כן, מחיר דירה היום הוא 700 אלף שקלים.
סלים לאחם: מה עשינו?
סלים לאחם: אנחנו עם שמונים אלף שקלים אחורנית ושואלים אותי למה אני לא הולך לסחנין, למה קבלנים לא משתתפים במכרז של סחנין.
סלים לאחם: נצרת היא העיר שבעצם אומרים שהיא התחילה בשיכון ציבורי ובאמת בשנות ה-70 וה-80 התחלה של בנייה.
סלים לאחם: עזרה לנו המצוקה שהביא לכך שקנו שם דירות.
סלים לאחם: כל האנשים שעוסקים במלאכה, מהיום הראשון, בהקצאת קרקעות ובתכנון ראשוני, לא שואלים את היזמים שבאים ולוקחים את הקרקע ולוקחים את אותה תב"ע אם היא טובה או לא טובה, מתכננים עליה ומוכרים דירות ונותנים שירות ללקוחות.
סלים לאחם: לפעמים כשאני פוגש דיירים, פוגש משפחות, ואני נודניק ויורד לעומק הדברים, אני חושב האם אנחנו אנשים כל כך מטופשים שלא יודעים את המצוקה של האוכלוסייה הזאת והמצוקה הזאת לפעמים פשוטה.
סלים לאחם: בשכונת שנלר למשל, שכונה חדשה ומודרנית, אני שואל האם לכושי לא מגיע?
סלים לאחם: למה צריך לעשות 1,2 חניות ליחידות דיור?
סלים לאחם: ומהנדס העיר יושב שם ומאשר תוכנית כזאת.
סלים לאחם: אני חונכתי בכרמיאל עשרים שנים ומהנדס העיר, היו מביאים לו תוכנית עם 1,2 חניות, היה לוקח את השולחן והופך אותו על כל מי שישב, כולל על אנשי משרד השיכון והיה אומר שייקחו את זה כי זה לא בבית מדרשנו.
סלים לאחם: תקן 1,2 זה בשבילכם אבל כדי לא ליצור שכונות עוני, הוא לא מאשר.
סלים לאחם: הוא צדק ולכן היום כרמיאל נראית כל כך יפה.
סלים לאחם: התחילו עם חניה של 1,2 לשכונה.
סלים לאחם: לא רק זה אלא שכאשר מאשרים תב"ע, מכניסים אצל הערבים 35 דירות בבניין.
סלים לאחם: זה נורא.
סלים לאחם: בא אלי חבר ורוצה לקנות דירה.
סלים לאחם: אמרתי לו שאין לי, נגמרו לי הדירות.
סלים לאחם: אמרתי שיש פנטהאוס אצל השכנים בשכונה אחרי שבוע הוא בא אלי ואמר לי שפעם שנייה אומר לו שאין לי דירה ושלא אשלח אותו לשכנים.
סלים לאחם: הוא אמר שהוא נכנס לבניין, לחץ על הכפתור של תאורת המדרגות – אין.
סלים לאחם: הוא בא למעלית ולחץ – אין מעלית.
סלים לאחם: הוא שאל מה קורה ואמרו לו שהוועד לא מתפקד ולא מסוגל לגבות כסף מ-35 משפחות ולכן הוא השבית את המעלית ואת התאורה כך שאין חשמל בבניין.
סלים לאחם: תראו כמה אנחנו דבילים.
סלים לאחם: תוקעים את עצמנו בפרויקטים בעיר שכבר זורמת עם הדבר הזה.
סלים לאחם: איפה הרשות המקומית?
סלים לאחם: איפה משרד השיכון?
סלים לאחם: איפה היועצים שליוו את זה?
סלים לאחם: את החתול הזה שכולו ציפורניים זורקים ליזמים ואחר כך שואלים איפה היזמים.
סלים לאחם: היזמים היו.
סלים לאחם: היו שישה-שבעה יזמים ערביים.
סלים לאחם: תסלחו לי שאני אומר ערבים ויהודים.
סלים לאחם: ההצלחה שלכם כאן ושלנו בהנעת הגלגל במגזר הערבי תהיה כאשר יבוא יזם יהודי וייכנס למגזר הערבי.
סלים לאחם: אי אפשר להניע את הגלגלים במגזר הערבי על ידי היזמים הערביים ואני אומר לכם למה.
סלים לאחם: היינו שישה-שבעה ועד לפני שנה נשארתי לבד ועכשיו אני מחכה שיפילו אותו.
סלים לאחם: האמת היא שיש לנו הישג בשנה האחרונה.
סלים לאחם: הכפלנו את עצמנו ואנחנו כבר שניים.
סלים לאחם: דראושה הצטרף לבנייה למגורים, כך שאנחנו שני יזמים, דבר שמהווה הישג גדול.
סלים לאחם: להכפיל פי שניים את הענף הזה, זה טוב מאוד.
סלים לאחם: אני לא רוצה להתערב יותר מאשר להעיר הערה.
סלים לאחם: תערבו אנשי שיווק ויזמים בקונספציה של השכונות ולעולם אל תסמכו על הערים שלנו.
סלים לאחם: יש לנו ערים שמנוהלות.
סלים לאחם: אם הייתי ראש הממשלה, הייתי מכסח את כל ראשי הערים ושם אנשי מקצוע בפנים וגמרנו.
סלים לאחם: לא צריך ראשי ערים כאלה.
סלים לאחם: יסלחו לי אלה שיפסידו מהנושא המפלגתי בנושא הזה.
סלים לאחם: אני רוצה להעלות עוד בעיה.
סלים לאחם: אל תתנו לנו להקריב עוד קורבנות מבחינת היזמים כי אין לנו היום את מי להקריב.
סלים לאחם: אני אומר לכם למה אני מתכוון.
סלים לאחם: היום אתם מנסים לדחוף בסחנין פרויקט ולחפש את הפרייר הבא שייקח אותו ויבנה אותו.
סלים לאחם: אני מזכיר לכם דבר אחד.
סלים לאחם: אחרי שלב התכנון, נכנסים יזמים.
סלים לאחם: בצד הלאומנות שלנו, בצד השייכות, נכנסו ארבעה-חמישה קבלנים בעבר וכולכם אולי מכירים או לא מכירים.
סלים לאחם: אם היה זה אבו-עיאש בטירה ואם זה בולוס בשפרעם.
סלים לאחם: אני יכול לומר לכם שכולם נכשלו ונגרמו ליזמים נזקים.
סלים לאחם: לא יתעודדו יזמים חדשים להיכנס למיזם הזה או להתחבר לבניית דירות באווירה הקיימת.
סלים לאחם: מספיק להתעלל בנו.
סלים לאחם: אנחנו לא יותר חזקים מהמדינה.
סלים לאחם: המדינה היום צריכה לעשות כמה פיילוטים חזקים וכמו שבזמנו היא חילקה כסף למי שהלך לגור בגדה המערבית, היא תעשה מבצע כאן כך שההורים של הזוגות הצעירים יקנו דירות בפרויקטים האלה.
סלים לאחם: אחרת אתם לא יכולים להזיז שום דבר.
סלים לאחם: תמשיכו להתעסק כאן בניירות אבל שום דבר לא ישתנה.
סלים לאחם: אני מזהיר אתכם היום.
סלים לאחם: לוקחים לנו חמד של בחורים, מהנדסים שיש להם רישיונות קבלנים ג-1, ג-2 ו-ג-3, שהם לא יודעים שום דבר בנושא של הדיור אבל מנסים לפתות אותם.
סלים לאחם: אני ישבתי בסחנין בישיבה כזאת והזהרתי.
סלים לאחם: אמרתי לקבלנים שייזהרו.
סלים לאחם: מי שיודע לבנות גן ילדים, הוא לא בהכרח יודע לבנות שכונת מגורים.
סלים לאחם: אנשי משרד השיכון, אל תחשבו שהם רחמנים.
סלים לאחם: ברגע שאתה חותם על חוזה, אני מדבר אתו שנה, מאחרים בשכונת הגליל בנצרת, צריכים להתחיל לבנות בינואר, את הכסף שלנו לקחו לפני שנה.
סלים לאחם: אני אומר להם שהם מאחרים, שהם לא עשו את הפיתוח, לקחתם כסף מראש ואתם יותר גרועים מסוחר ואפילו יותר מסוחר גרוע.
סלים לאחם: מה קורה עם הסיפור הזה?
סלים לאחם: בשביל לנסות אותם, באתי ואמרתי שיידחו לי בפרויקט השני את התשלומים של הפיתוח.
סלים לאחם: פיצוי.
סלים לאחם: לא, בזה לא יכולים לגעת ולדחות ביום אחד.
סלים לאחם: אמרתי, בסדר, תקבל ממני בעוד שנה תביעה משפטית של שני מיליון שקלים.
סלים לאחם: אני מדבר על ממשלת מדינת ישראל ואני אומר את זה בכל מקום.
סלים לאחם: הנשיא שלנו אומר ספסר קרקעות ואני אומר שהפכתם לסוחרים אכזריים.
סלים לאחם: אתם לא דואגים לאוכלוסייה כדי לתת לה את המענה שמגיע לה.
סלים לאחם: בסך הכול זאת אוכלוסייה תמימה שמשלמת את המסים למדינה ומגיע לה קצת יותר.
סלים לאחם: תודה.
חנין זועבי: זאת אומרת, הבעיה היא רק היזמים?
חנין זועבי: לעודד יזמים?
סלים לאחם: היית צריכה ללוות אותי חמש שנים.
סלים לאחם: הבעיה הזאת בפרויקטים האלה שעברו את שלב התכנון, כמו בסחנין.
סלים לאחם: הרי יש כאן שלב הקצאת קרקעות.
דניאל גרא: היזמים הם החלק האחרון.
סלים לאחם: אפילו זה לא הולך.
דניאל גרא: כשהוא מדבר על שנלר, שנלר זה מקום טוב.
דניאל גרא: בסחנין, בשכונת עוואדי אותה פסלתי בשנת 1997 ואמרו לי שאני עוכר אבל פסלתי אותה, יהיה יותר גרוע מאשר בסחנין.
גאלב מג'אדלה: רמזי, בבקשה.
רמזי חלבי: אני רוצה להתייחס בשם מרכז השלטון המקומי.
רמזי חלבי: כמובן שאני חולק על דבריו של ידידי לאחם בעניין ראשי הרשויות.
רמזי חלבי: יש לנו ראשי רשויות מאוד מאוד טובים ואפילו יותר מזה, כך שזה לא הפתרון.
גאלב מג'אדלה: זאת לא הבעיה.
גאלב מג'אדלה: הם חלק מהבעיה אבל הם לא הבעיה.
רמזי חלבי: הפתרון הוא לא להדיח את כולם ולמנות במקומם אנשים אחרים.
רמזי חלבי: זה פוגע בייצוגיות וזה פוגע באוכלוסייה הערבית.
סלים לאחם: להדיח את אלה שהם לא טובים.
רמזי חלבי: לגבי סקר הצרכים.
רמזי חלבי: סימונה הזכירה סקר צרכים משנת 2000.
רמזי חלבי: אני מציע לוועדה, אני אעביר לכם סקר שנעשה על ידי מרכז השלטון המקומי בשנת 2010 בו יש את הצרכים של מבני ציבור וצרכים אחרים בתחום התשתיות, חינוך, רווחה.
רמזי חלבי: אני מוכן להעביר אותו לוועדה.
דניאל גרא: הוא לא מלא.
דניאל גרא: יש בו בעיות.
חנין זועבי: אתם שאלתם מה הצרכים?
רמזי חלבי: אנחנו אספנו את הנתונים מהרשויות המקומיות עצמן והשווינו.
סימונה טסטה: לפי מה?
סימונה טסטה: לפי איזה כללים קבעתם מה הצורך?
רמזי חלבי: סקר הצרכים שלנו נעשה על ידי מרכז השלטון המקומי, לפנות לרשויות המקומיות, לכולן, במגזר הערבי ולבקש לדעת מה הצרכים שלהם בתחומי תשתיות, חינוך, רווחה ותקציבים, לבדוק את זה מול הבסיס הנורמטיבי של משרדי הממשלה.
רמזי חלבי: למשל, לא יכולים לבקש חמישים עובדים סוציאליים אם התקן אומר שמגיעים לו 12 עובדים סוציאליים.
רמזי חלבי: בדקנו את זה מול משרדי הממשלה.
דניאל גרא: זה יותר סקר מצאי מאשר סקר צרכים.
רמזי חלבי: בסדר.
רמזי חלבי: אבל הוא עדכני ל-2010.
דניאל גרא: ליולי 2010.
רמזי חלבי: נכון.
סימונה טסטה: גם מוסדות ציבור?
רמזי חלבי: כן.
רמזי חלבי: מול משק וכלכלה.
דניאל גרא: הוא שם את המצאי של כל קריטריון.
דניאל גרא: הוא צילם מצב.
דניאל גרא: הוא לא סקר צרכים.
רמזי חלבי: אני אעביר את הסקר.
רמזי חלבי: הנקודה השנייה מתייחסת לעניין של מחסור בקרקעות מדינה.
רמזי חלבי: אנחנו נמצאים בעבודת מטה מול מרכז המועצות האזוריות כי הם מחזיקים את עיקר הקרקע.
רמזי חלבי: אנחנו חושבים שצריך להעביר לרשויות המקומיות בכלל חלק מהקרקעות וגם לשתף אותן בחלוקת העושר.
רמזי חלבי: אנחנו קוראים לזה צדק חלוקתי.
רמזי חלבי: זה כולל גם רשויות יהודיות וגם רשויות ערביות, כך שזה משהו שגם השלטון המקומי מנסה לקדם ובהחלט אנחנו באותו מאמץ יחד אתכם כדי לקדם את העניין של המחסור בקרקעות מדינה.
רמזי חלבי: הנקודה השלישית היא הנושא של הבדלי תפיסה בנושא התכנון.
רמזי חלבי: יבואו ויגידו עד שנת 2020, בכל רשות ערבית, אני מוכן לקחת אותה ולהראות לך, אם אתה הולך לפי צפיפות, מספר יחידות דיור לדונם אתה תראה שיש מספיק קרקעות בכל הישובים הערביים.
רמזי חלבי: למה?
רמזי חלבי: כי אם אתה הולך לפי שש יחידות דיור או אפילו לפי ארבע יחידות דיור לדונם, אתה תגיע למסקנה שיש להם מספיק קרקעות עד שנת 2020.
רמזי חלבי: הבעיה העיקרית היא בשני תחומים: האחד, יש הבדלים בתפיסה התכנונית והפרוגרמטית שאומרת שאנחנו לא יכולים לקחת כפר ולהשוות אותו לרמת גן כי הוא רוצה להישאר באופי כפרי.
רמזי חלבי: אתה לא יכול על כל דונם לשים כמה יחידות דיור שרוצים.
רמזי חלבי: כל הנושא של בנייה רוויה צריך להיות בצורה מדורגת ולא בבת אחת לבנות בבת אחת 35 דירות כמו שחברנו ציין כי זה לא מתאים אפילו מבחינת התרבות הערבית.
רמזי חלבי: אנחנו מכירים את המקרה של אבו עיאש ושל אחרים.
רמזי חלבי: הבעיה השנייה היא בעיה מאוד חשובה היא הנושא של בעלויות על הקרקע.
רמזי חלבי: אם מישהו מחזיק מאה דונם, הוא לא הולך לבנות מחר יחידות דיור לכל העיר.
רמזי חלבי: צריך לקחת את זה בחשבון.
רמזי חלבי: לכן יש כאן צורך בקרקע מדינה.
רמזי חלבי: הנקודה האחרונה שאני אתייחס אליה היא לנושא הפעלת מבני ציבור.
רמזי חלבי: אני חושב - גם סימונה הזכירה את זה - שיש הרבה מאוד מבני ציבור שנמצאים ברשויות המקומיות אבל לא מסוגלים להפעיל אותם בגלל המצב הכספי הקשה של הרשות המקומית.
רמזי חלבי: לכן אני חושב שגם הוועדה הזאת צריכה לתת את הדעת על המצב הזה וצריך לראות איך עוזרים גם לרשויות המקומיות, אחרי שבונים את המבנה, להחזיק אותו.
רמזי חלבי: אם נותנים לך מרצדס, צריך לתת לך גם כסף לדלק ולביטוח.
גאלב מג'אדלה: יש עוד מישהו מנציגי משרדי הממשלה שרוצה להתייחס?
גאלב מג'אדלה: נעבור לחברי הכנסת.
חנין זועבי: אני מתנצלת על האיחור אבל הייתה ישיבה על הנגב.
חנין זועבי: אני לא יודעת אם זה רלוונטי לדיון, ואם זה לא רלוונטי, אולי נדחה את זה.
חנין זועבי: עכשיו אנחנו מתווכחים על הנושא של בעיות קרקע ומצוקת בנייה, אבל גם עכשיו מתכננים תוכניות של הפקעת אדמות מהכפרים הערביים וזה מאוד אקטואלי.
חנין זועבי: תוך כדי התוכנית אנחנו יכולים להשפיע על הנושא.
חנין זועבי: למשל בתרשיחא, למשל התוכנית של כפר ורדים שלב ג'.
חנין זועבי: האם זה חלק מהדיון או אתה מתכנן את זה לדיון אחר?
גאלב מג'אדלה: זה לא חלק מהדיון.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מתמודדים עם בעיות הדיור ועם מצוקת הדיור.
גאלב מג'אדלה: הוועדה קמה לפני תשעה חודשים, לפי בקשתי מהיושב ראש גפני וזה היה עוד לפני המאהלים ולפני המחאה.
גאלב מג'אדלה: בשנת 2005 זיהינו שיש מצוקת דיור, מצוקת בנייה לא מורשית וקנסות בגובה של עשרות מיליוני שקלים.
גאלב מג'אדלה: אני לא קורא לבנייה בנייה לא חוקית אלא לא מורשית כי הוא בנה על הקרקע שלו.
גאלב מג'אדלה: זה שהרשות המקומית לא העמידה לרשותו תוכנית מפורטת ולא תוכנית מתאר ואין לו רישיון בנייה, הוא לא אשם בכלום.
גאלב מג'אדלה: אני מדבר על חצי דונם שאין עליו שום הפקעה, לא דרך לצורכי ציבור ולא שום דבר אלא נטו שלו ונטול כל בעיה חוקית.
גאלב מג'אדלה: הוא לא יכול לבנות כי הוא מחוץ לקו הכחול.
גאלב מג'אדלה: מכאן התחלנו.
גאלב מג'אדלה: מה שאת אומרת, הפקעות, לא מספיק שיהיה מה שהופקע אלא שעכשיו מפקיעים עוד.
חנין זועבי: אישור תוכניות מתאר.
גאלב מג'אדלה: אנחנו נדון בזה כי זה שורש הבעיה של מצוקת הדיור.
גאלב מג'אדלה: זה החלק האחד.
גאלב מג'אדלה: החלק השני הוא זה שאנחנו רוצים שהקבלנים והיזמים ימונפו ויתחילו לעשות עבודה.
גאלב מג'אדלה: לכן, ברשותך, הנושא שאת מעלה הוא חשוב ואולי אנחנו נקדיש לו דיון מיוחד.
גאלב מג'אדלה: אם את רוצה להעלות משהו נוסף, בבקשה.
חנין זועבי: לא כל כך עקבתי אחרי הדיון, כך שאני מעדיפה לשמוע ואם יהיו לי הערות, אעיר אותן.
גאלב מג'אדלה: טלב, בבקשה.
טלב אלסאנע: רציתי להתייחס לעניין של פרויקט שלושים הישובים אליהם התייחס שר השיכון.
טלב אלסאנע: במהלך הדיונים הוא אמר שאכן נכללו ישובים במגזר הערבי.
סימונה טסטה: אתה מתכוון ל-28 ישובים?
טלב אלסאנע: כאשר בדקתי, הקריטריונים שנקבעו מביאים לכך שהישובים הערביים לא נכללו והם לא יכולים ליהנות מאותם מענקים בגלל צורת הישוב וצורת הבנייה.
טלב אלסאנע: אני שמעתי טענות בעניין הזה.
טלב אלסאנע: האם הסוגיה הזאת נבדקה?
סימונה טסטה: אני יכולה לומר לך שמתוך ה-28 ישובים – ואל תתפוס אותי במילה כי אני לא זוכרת בדיוק את המספר – לפחות ארבעה, ואפילו חמישה ישובים ערביים נכנסו.
טלב אלסאנע: מה הקריטריונים שנקבעו על ידי משרד השיכון?
סימונה טסטה: הקריטריון היה תוכנית לבנייה רוויה של מעל 250 יחידות דיור בישוב.
טלב אלסאנע: 250 יחידות דיור בישוב?
דניאל גרא: כפרויקט אחד.
סלים לאחם: אין דבר כזה בישובים הערביים.
סימונה טסטה: חבר'ה, נכנסו ישובים ערביים.
דניאל גרא: הם נכנסו לרשימה אבל הם לא נהנו.
סלים לאחם: אין חיה כזאת.
סימונה טסטה: יש.
חנין זועבי: ארבעה ישובים, זה לא הרבה.
דניאל גרא: סימונה, את צודקת.
דניאל גרא: זה ברשימה אבל זה לא התממש.
סלים לאחם: נכון.
טלב אלסאנע: הם יכולים להכניס עשרים ישובים ערביים לרשימה אבל אפס יקבלו.
גאלב מג'אדלה: חברים, אין לנו רצון כאן לריב.
גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקדם נושא.
סימונה טסטה: אני מוכנה להסביר את התוכנית.
סימונה טסטה: מאחר שאני הייתי שותפה לה, אני גם יודעת להסביר אותה.
סימונה טסטה: אם זה חשוב לכם, אני אסביר.
גאלב מג'אדלה: זה חשוב לנו אבל ממש בקצרה כי הנושא הזה מופיע אצלנו בדיון הבא.
גאלב מג'אדלה: אני קיבלתי היום מכתב המתייחס לנושא שמעלה חבר הכנסת טלב אלסאנע.
גאלב מג'אדלה: המכתב הוא מראש רשות.
גאלב מג'אדלה: זה דבר עליו לא ידעתי, אבל אמרנו שנשים את זה על סדר יומנו כי יש לנו עוד שני דיונים על מנת לסיים את הנושא.
גאלב מג'אדלה: אם את רוצה לתת תשובה מלאה, בבקשה.
גאלב מג'אדלה: אם את רוצה לבדוק את הדברים ולתת תשובה מלאה בדיון הבא, זה בסדר.
סימונה טסטה: אין לי נתוני ביצוע ולכן אני לא יודעת לומר לך לא לגבי הישובים היהודים ולא לגבי הישובים הערבים.
סימונה טסטה: אני לא יודעת כרגע נתוני ביצוע.
סימונה טסטה: התוכנית הגדירה – וזה היה תנאי הסף שלה – שהיא מיועדת לעידוד בנייה רוויה בפריפריה.
סימונה טסטה: זאת הגדרת התוכנית.
סימונה טסטה: היא לא התייחסה לישוב יהודי או ערבי אלא היא אמרה עידוד בנייה בפריפריה, בנייה רוויה.
סימונה טסטה: כמובן שכאשר אנחנו עושים דבר כזה, אנחנו עוברים על כל הישובים, יהודים וערבים כאחד, ובוחנים מי עומד בתנאי הסף הזה.
סימונה טסטה: תנאי הסף היה 250 יחידות, תוכנית קיימת בתוקף, או אוסף תוכניות כולל על קרקע פרטית.
סימונה טסטה: לא שללנו ואמרנו רק קרקע מדינה אלא תוכנית קיימת בתוקף.
גאלב מג'אדלה: נתתם אופציה לשטח הפרטי.
סימונה טסטה: תוכניות קיימות בישוב.
גאלב מג'אדלה: כמה ישובים נכנסו?
סימונה טסטה: נכנסו 28 ישובים.
סימונה טסטה: שוב, אל תתפסו אותי במילה כי אני לא זוכרת בעל פה אבל נכנסו לפחות עשרים אחוזים מהישובים שהיו ישובים ערביים.
סימונה טסטה: ישובי מגזרי המיעוטים.
חנין זועבי: המגזר ערבי זה יותר טוב.
סימונה טסטה: מגזרי המיעוטים כי יכול להיות המגזר הדרוזי או הבדואי.
סימונה טסטה: אני לא זוכרת בדיוק את המספר.
גאלב מג'אדלה: אנחנו באותו כיוון.
סימונה טסטה: התוכנית כוללת מענק לרכישת דירה, הן על קרקע מדינה והן על קרקע פרטית.
סימונה טסטה: זה אומר שבישובים הערביים – ואנחנו מעודדים את הישובים הערביים – בה יש בנייה רוויה על קרקע פרטית.
סימונה טסטה: בנייה רוויה היא ארבע יחידות דונם נטו.
סימונה טסטה: לא שבעה, לא שמונה, לא עשר אלא ארבע יחידות דיור לדונם לנטו ויש את זה בישובים הערביים הרבה.
סימונה טסטה: אני מדברת על ארבע יחידות דיור לדונם.
טלב אלסאנע: זה בסך הכול הפרויקט שצריך להגיש אותו כדי לקבל?
סימונה טסטה: לא הבנת אותי.
סימונה טסטה: תנאי סף ייכלל בתוכנית.
סימונה טסטה: אחר כך, איך מבוצע הכסף, קודם כל, אם אתה בתוכנית.
סימונה טסטה: בתוכנית אתה צריך שתהיה לך תוכנית בתוקף של 250 יחידות דיור.
סימונה טסטה: אחר כך שיווקת, מכרת, אתה מקבל פר יחידת דיור שביצעת.
סלים לאחם: זה יזם אחד או אוסף של יזמים?
סימונה טסטה: אוסף של יזמים במספר שכונות.
גאלב מג'אדלה: זה יישובי.
סימונה טסטה: זה יישובי.
סימונה טסטה: המענק לרכישת דירה הוא הן על קרקע פרטית, הן מה שאנחנו קוראים לזה בנייה סמי-רוויה שבעצם שלושה-ארבעה רוכשים ביחד ובונים ביחד והם זכאים, וסבסוד פיתוח כאשר בתוספת של סבסוד הפיתוח החלטת הממשלה מדברת רק על קרקע מדינה.
סימונה טסטה: אנחנו נותנים סבסוד פיתוח כתוספת סבסוד פיתוח על שיווקים בקרקע מדינה.
סימונה טסטה: זאת אומרת, המענק של שישים אלף השקלים ניתן לכל סוגי הבנייה ותוספת הסבסוד פיתוח רק על קרקע מדינה.
טלב אלסאנע: מה הסכום של תוספת הסבסוד?
סימונה טסטה: תוספת סבסוד פיתוח היא פונקציה של עלות הפיתוח והיא עד מאה אלף שקלים.
סימונה טסטה: עלות פיתוח זה 25 אחוזים תוספת ומעל מאה אלף שקלים זה 35 אחוזים.
גאלב מג'אדלה: חברים, אנחנו מסכמים את הדיון.
גאלב מג'אדלה: חביב, תסביר לאמיר שלהבא הוא לא יכול לדבר וללכת.
גאלב מג'אדלה: כאן זה לא משרד ראש הממשלה.
גאלב מג'אדלה: בישראל יש הפרדת רשויות.
גאלב מג'אדלה: הממשלה היא הרשות המבצעת וכאן זאת הכנסת.
גאלב מג'אדלה: אם הוא בא, אם הוא מדבר ואם יש שאלות אליו, הוא נשאר בדיון אלא אם הוא מתנצל ויש סיבה מוצדקת לעזיבתו.
גאלב מג'אדלה: במשרד ראש הממשלה יש נורמות אחרות אבל כאן אלה לא אותן נורמות.
אבראהים חביב: הוא סגר את זה מול הוועדה.
גאלב מג'אדלה: אלא אם אתה יכול לתת תשובות לשאלות שהועלו.
אבראהים חביב: אם יש עוד שאלות, אני אוכל להתייחס אליהן.
גאלב מג'אדלה: לא נביך אתכם בשאלות אלא נשלח לכם אותן מסודר.
גאלב מג'אדלה: דני יעביר אליכם מסמך מסודר.
סימונה טסטה: אם תעבירו מסמך, נכון?
גאלב מג'אדלה: דני יעביר אליכם מסמך שהוא גם השלמות לשאלות כי אנחנו מכינים חומר.
גאלב מג'אדלה: אנחנו, בניגוד לטרכטנברג, בלי תקציב של שמונים מיליון שקלים לכיבוד, אנחנו עושים את העבודה הזאת.
גאלב מג'אדלה: קראנו את המפה לפני תשעה חודשים ואנחנו מכירים את הבעיה.
גאלב מג'אדלה: אנחנו חושבים שיש פתרונות לבעיה.
גאלב מג'אדלה: באמת יש פתרונות.
גאלב מג'אדלה: זה לא שביל ללא מוצא אלא יש פתרונות ויש יזמים.
גאלב מג'אדלה: לאחם נסע מנצרת לכאן וזאת לא פעם ראשונה, לא שנייה ולא שלישית.
גאלב מג'אדלה: יש אנשים שמאמינים בכך שיש פתרונות.
גאלב מג'אדלה: אני אומר לכם שאני נגד הממשלה הזאת בכל דרך, אבל אני מאמין שמשרד השיכון, משרד הפנים ומשרד האוצר במקרה הזה רוצים להתמודד עם הבעיה.
גאלב מג'אדלה: אני אומר לכם את זה כי אני קיימתי שיחות עם שלושתם, גם עם שר האוצר וגם עם שר הפנים ואותי לא מוכרים במלים.
גאלב מג'אדלה: זה כבר שייך לעבר שאפשר היה למכור לי מלים.
גאלב מג'אדלה: אני אגיד לכם גם למה.
גאלב מג'אדלה: הם לא עושים טובה לערבים.
גאלב מג'אדלה: הם מאמינים שהאינטרס של הערבים להתמודד עם המצוקה שלהם ועם האינטרס של המדינה נפגשו יחד.
גאלב מג'אדלה: כאשר יש צמיחה בישוב הערבי ועשרות אלפים נכנסים למעגל העבודה – ואגב, זה אמור גם לגבי החרדים – הצמיחה בישראל עולה, התל"ג עולה ומדינת ישראל נהנית מזה לא פחות מהאזרח הערבי.
גאלב מג'אדלה: אני לא צריך להגיד לכם מה זה יעשה למדינה כאשר התל"ג עולה לשלושים אלף דולר, ל-35 או ל-37 או ל-38 אלף דולר בעולם.
גאלב מג'אדלה: איזו תהילה ואיזה יוקרה בין לאומית כלכלית יש למדינה.
גאלב מג'אדלה: שר האוצר מבין את זה.