GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל אילון: זה סט תקנות אחרון והוא סט טכני לחלוטין.
דניאל אילון: הוא נועד רק להבהיר שהמדדים הם המדדים המפורסמים בבורסה ולא נראה לי שיש מה להרחיב את הדיבור.
דניאל אילון: כל הפרסומים של הבורסה הם באתר האינטרנט.
ציון פיניאן: אנחנו מצביעים על תקנות השקעות משותפות בנאמנות (אופציות, חוזים עתידיים ומכירות בחסר) (תיקון), התשע"ב-2011.
ציון פיניאן: ה צ ב ע ה התקנות אושרו פה אחד תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת תשקיף – מבנה וצורה) (תיקון), התשע"ב-2011
דניאל אילון: זה תיקון משלים טכני לחלוטין.
דניאל אילון: הובאו לכאן בסוף ינואר תקנות שעניינן עיגון הנחיית הגילוי בדבר מצבת התחייבויות ושם היה חסר משהו קטן המשלים שכאשר תאגיד מגיע לעשות תשקיף הצעה ראשונה לציבור והוא לא תאגיד מדווח במגנה, אז איפה הוא כולל את המידע הזה.
דניאל אילון: אנחנו אומרים לו שזה יהיה בתוך התשקיף עצמו.
ציון פיניאן: אנחנו מצביעים על תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת תשקיף – מבנה וצורה) (תיקון), התשע"ב-2011 עם ההסברים כפי שהובאו על ידי נציגת רשות לניירות ערך.
גאלב מג'אדלה: צהרים טובים.
גאלב מג'אדלה: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת הכספים לנושא הדיון הציבורי.
גאלב מג'אדלה: אני מבקש לחלק לחברים שנמצאים כאן את החומר כדי שידעו מה היו השאלות.
גאלב מג'אדלה: אני מקדם בברכה את החברים שהגיעו.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מאוד מעריכים את רצונכם לסייע ולעזור בנושא חשוב ובעייתי בו התחלנו לדון לפני כמה חודשים.
גאלב מג'אדלה: הפגישה הראשונה שלי הייתה בזמנו עם מר לחאם ותאופיק דראושה, לפני יותר משמונה חודשים.
גאלב מג'אדלה: זאת אומרת, אנחנו קמנו לפני המחאה ולפני המאהלים ואת זה הייתי רוצה שתדעו.
גאלב מג'אדלה: אנחנו צפינו את זה, הקמנו את ועדת המשנה לפני יותר מתשעה-עשרה חודשים והפגישה הראשונה באמת הייתה בנצרת עם מר סלים לחאם ותאופיק דראושה והיא הייתה נקודת הזינוק שלנו.
גאלב מג'אדלה: באמצעות דוקטור דני גרא, היועץ המתנדב שלנו לטובת העניין, העברנו שאלות לכל הגורמים הנוגעים בדבר.
גאלב מג'אדלה: אני מניח שהשאלות האלו הגיעו ונשלחו במטרה לענות עליהן ולהתכונן לישיבה.
גאלב מג'אדלה: לפני שאני מעביר את זכות הדיבור לחברים שנמצאים כאן, דוקטור גרא, רצית לומר משהו?
גאלב מג'אדלה: אנחנו יוצאים לדרך.
גאלב מג'אדלה: זה הדיון השני בוועדת המשנה אבל הדיון החמישי כי התחלנו בדיונים לפני כן עם הגורמים הנוגעים בדבר, וזה היה עוד לפני שכבודו הצטרף ולפני שקיבלנו כאן אכסניה בוועדת הכספים.
גאלב מג'אדלה: היו שני דיונים בהשתתפות מנהל מחוז הצפון במשרד השיכון ובהשתתפות נציגת משרד השיכון והיו עוד שני דיונים נוספים בהשתתפות אנשי מינהל מקרקעי ישראל.
גאלב מג'אדלה: אם כן, אנחנו יוצאים לדרך.
גאלב מג'אדלה: ראשון הדוברים, משרד ראש הממשלה.
גאלב מג'אדלה: קיבלתם את השאלות שהעברנו אליכם, נכון?
אמיר וייס: אני חושב שמן הראוי להתחיל עם משרד השיכון כמי שמוביל את כל נושא התכנון.
גאלב מג'אדלה: מבחינתי אין בעיה.
גאלב מג'אדלה: אני רק יודע שלקראת שעה 3:15 מסכמים את הדיון כי יש לנו דיון נוסף.
גאלב מג'אדלה: משרד השיכון רוצה לקפוץ למים?
גאלב מג'אדלה: לפי מה שאני רואה כאן - משרד השיכון תמיד היה חרוץ וגם חלוץ – מיוצג על ידי סימונה טסטה.
גאלב מג'אדלה: את היית בדיון הקודם.
סימונה טסטה: קיבלנו את הנייר שלכם ואני רוצה לומר מלכתחילה שיש כאן דברים שהמשרד לא מתעסק בהם בשלב הנוכחי.
סימונה טסטה: אתה מדבר על שנת 20 ושנת 30.
סימונה טסטה: אני מניחה שמשרד הפנים עוסק בזה במסגרת תוכניות המתאר והוא זה שמכין את תוכניות המתאר כאשר אז מסתכלים על תוכניות ארוכות טווח כאלה.
סימונה טסטה: משרד השיכון פועל בדרך כלל בתב"אות ומכין תוכניות יותר קצרות טווח.
סימונה טסטה: כרגע על שולחן העבודה נמצאות בהכנה כ-35 אלף יחידות דיור במגזר הערבי, בשלבי הכנה ואישורים שונים אבל אני לא יודעת לומר לך כרגע מה נמצא בכל שלב.
דניאל גרא: 35 אלף יחידות דיור.
דניאל גרא: כמה בבנייה פרטית?
סימונה טסטה: רק על קרקע מדינה.
סימונה טסטה: במסגרת החלטת הממשלה ל-13 הישובים, קיבלנו תקציב מיוחד להכנת תוכניות על קרקע פרטית ואנחנו עובדים על זה כמובן עם הרשות המקומית כאשר המושכות לתהליך הזה אצל הרשות המקומית.
סימונה טסטה: קצב הביצוע הוא פונקציה של התנהלות אל מול הרשות המקומית ואנחנו כמובן דוחפים ונמצאים במערכה הזאת.
סימונה טסטה: השנה אנחנו מוציאים למעלה מ-28 מיליון שקלים על תכנון קרקע פרטית.
סימונה טסטה: אני לא יודעת כרגע לומר לך כמה יחידות דיור זה מהווה אבל זה רק ל-13 הישובים וזה לא לכל יישובי המגזר הערבי.
דניאל גרא: יש לי שאלת הבהרה.
דניאל גרא: ישנם משרדים שצריכים לבנות שירותים ציבוריים מסוימים בישובים ערביים והם מתלוננים על מחסור בקרקע מדינה לבנייה.
דניאל גרא: למשל, משרד החינוך טוען שבישובים מסוימים אין לו קרקע לבניית בתי ספר.
דניאל גרא: מינהל הפיתוח טוען את זה באופן ברור, בעיקר במשולש.
דניאל גרא: האם ישנם ישובים בהם לכם יש בעיה ומחסור בקרקעות מדינה או בהם הקרקע של המדינה היא כל כך קטנה?
סימונה טסטה: כן, בהחלט כן.
דניאל גרא: האם אפשר לקבל את הפרטים?
סימונה טסטה: לא בדקתי את זה לעומק, אבל אני יודעת שיש ישובים שהתוכניות שלנו, וכרגע ממש תוכנית אחרונה נמצאת על קרקע מדינה.
סימונה טסטה: נדמה לי בעוספיה, בדליה ובערערה.
סימונה טסטה: יש עכשיו תוכנית של 800 יחידות דיור שחלקה קרקע מדינה, שליש פרטי, וזה מעורבב.
סימונה טסטה: ברגע שקרקע מדינה מעורבת עם קרקע פרטית, יש לנו בעיה להוציא את התוכנית לפועל.
סימונה טסטה: זאת אומרת, יש את התוכנית אבל להתחיל לשווק, להתחיל ליצור, אתה חייב להגיע להסכם עם הרשות המקומית ועם התאגיד לפני שאתה נכנס לתהליך כזה ויש קושי בכך.
דניאל גרא: אולי שאלתי לא הייתה ברורה ואני אבהיר אותה.
דניאל גרא: מאחר שיש ישובים בהם אין הרבה קרקעות מדינה, בעיקר במשולש ופחות בצפון, בדרום כמעט כולן ושם זה סיפור אחר, האם יש מצב שבו בהיעדר קרקעות מדינה או במחסור קרקעות מדינה יהיו ישובים בהם לא תבנו משום שאין לכם קרקע או יש לכם מעט קרקע?
דניאל גרא: אם כן, מה הם הישובים האלה?
סימונה טסטה: אתה מדבר על בניית מוסדות ציבור?
דניאל גרא: כשאין קרקע למדינה, זה לא משנה למה כי אין.
סימונה טסטה: ברור.
סימונה טסטה: אנחנו היום לא פעילים כמעט בכלל בישובים במרכז הארץ.
סימונה טסטה: אנחנו בעיקר פעילים בצפון ובדרום.
דניאל גרא: 13 הישובים, חלקם במרכז הארץ, אם אני זוכר טוב.
סימונה טסטה: נכון ובמרכז הארץ אנחנו פעילים עכשיו בעיקר בקרקע פרטית.
סימונה טסטה: בכפר קאסם, בטירה, בקלנסווה.
דניאל גרא: כלומר, 35 אלף יחידות דיור עליהן דיברת, הן לא למשל במרכז הארץ.
סימונה טסטה: נכון.
גרסיאלה שטאון: זה בכל הארץ.
סימונה טסטה: זה בכל הארץ, אבל אם את פורטת את זה לישובים, זה לא בישובים במרכז הארץ.
סימונה טסטה: אין קרקע מדינה.
דניאל גרא: בדיוק.
דניאל גרא: כלומר, המסקנה הראשונה כאן, אדוני היושב ראש, ואולי זה חשוב כי אלה הדברים שאנחנו מחפשים כדי להבין את המשמעויות של זה, שבישובים בהם אין קרקע מדינה והם לא קטנים, היכולת של המדינה לקדם תכנון קטנה ומתרכזת רק בקרקע פרטית על כל המשמעויות הכלכליות שנובעות מהתקשרויות עם אנשים פרטיים.
סימונה טסטה: אני רוצה להבהיר.
סימונה טסטה: המשרד שלי עובד בתכנון קרקע מדינה.
סימונה טסטה: בהיעדר פתרון בנושא של קרקע פרטית, הטילו עלינו את המשימה הזאת, הרמנו את המשימה אבל היא כמובן תלויית תקציב כי להבדיל בקרקע מדינה יש לנו את המסגרת התקציבית לפעול בה אבל בקרקע פרטית אין למשרד מסגרת.
סימונה טסטה: בהחלטת הממשלה הספציפית ל-13 הישובים קיבלנו הקצאת תקציב ספציפית לנושא הזה ולכן אנחנו מטפלים בו.
דניאל גרא: האם אפשר יהיה לקבל את רשימת הישובים בהם אין לכם קרקע מדינה?
דניאל גרא: האם נוכל לקבל את זה לוועדה?
סימונה טסטה: אפשר לעשות סקירה.
דניאל גרא: תודה רבה.
דניאל גרא: זה דבר ראשון שצריך לעשות.
גאלב מג'אדלה: ניתן לך להשלים את הדברים.
גאלב מג'אדלה: אחר כך נעביר את השאלות.
סימונה טסטה: אני מתנצלת על שאיסוף הנתונים שלי לא מלא.
סימונה טסטה: אתם ביקשתם מאוד לדעת את צפי הצרכים לתקופה הקרובה והצלחתי לאסוף את מירב הנתונים כרגע על הצפון.
סימונה טסטה: בישובים הערביים בצפון יש לנו כרגע 14 אלף יחידות דיור שרובן הולכות להיות מאושרות ב-2012.
סימונה טסטה: יש שתיים-שלוש ב-2013 אבל רובן ב-2012.
סימונה טסטה: הצפי שלנו לשיווקים, בהנחה שהן יאושרו, של יחידות הדיור האלה, הוא בערך 12 אלף יחידות דיור.
דניאל גרא: מתוך ה-14 אלף.
סימונה טסטה: חלקן כבר שווקו.
סימונה טסטה: כאלף ומשהו יחידות כבר שווקו.
סימונה טסטה: 1,800 שווקו.
סימונה טסטה: התוכנית מאפיינת את חמש השנים הבאות, תוכנית השיווק, וכמובן שפונקציית השיווק תלויה באישור התוכניות, בצרכים של הישוב ובתיאום עם הרשות המקומית והיכולת של הישוב לספוג את כמות יחידות הדיור.
דניאל גרא: כמה מהדירות הן בנייה פרטית?
דניאל גרא: בנייה ציבורית, באיזה רמה?
סימונה טסטה: אין לך שליטה על קרקע פרטית.
סימונה טסטה: במסגרת ההחלטה על 13 הישובים, אנחנו מטפלים בסבסוד קרקע פרטית ובסבסוד קרקע פרטית, אחד הדברים שאנחנו מגלים הוא את הקושי, אנחנו מסבסדים ואנחנו רוצים שהם יבנו, והרשויות באות בטענה, ובצדק, ואומרות שאין להן יכולת אכיפה ואין אפשרות לומר לבעל הקרקע הפרטית שיבנה היום או מחר.
סימונה טסטה: אפילו שיש כסף, אין שליטה על זה.
סימונה טסטה: לעומת זאת, כאשר אתה משווק קרקע מדינה, יש לך איזושהי יכולת שליטה על קצב הביצוע וכאשר הם רוכשים את הקרקע, אתה מחייב אותם לפעול.
סימונה טסטה: הנושא הבא מתוך כל הנושאים שהעליתם שהם באחריות המשרד שלי הוא הצרכים למוסדות ציבור.
סימונה טסטה: אני עוברת לרגע לנושא של מוסדות ציבור.
סימונה טסטה: שוב, קשה לנו לאמוד כרגע.
סימונה טסטה: אתם שאלתם על צרכים למוסדות ציבור בישובים האלה.
סימונה טסטה: אני יכולה להפנות אתכם לעבודה שעשינו עת הייתה תוכנית החומש ליישובי המגזר הערבי לשנת 2000.
סימונה טסטה: עשינו תוכנית מאוד מקיפה שדיברה על אילו מבני ציבור צריכים להיות בכל ישוב לפי גודל הישוב.
סימונה טסטה: נכון להיום אפשר לומר ש-98 אחוזים מהתוכנית הזאת בוצעו במסגרת התקציבים של תוכנית החומש.
סימונה טסטה: אני מדברת על מתנ"סים, על אולמות ספורט, על מגרשי ספורט, על מעונות.
סימונה טסטה: כל ישוב קיבל איזושהי מסגרת.
סימונה טסטה: הבעיה היא לא המבנה אלא הבעיה היא ההפעלה.
סימונה טסטה: אנחנו חוזרים לאותה נקודה בה יש מבנים שהוקמו אבל לא הופעלו כמו שצריך.
גאלב מג'אדלה: ההפעלה והאחזקה.
סימונה טסטה: לומר עכשיו בדיוק מה חסר בכל ישוב, קשה לנו לעשות זאת כי צריך לעשות עבודת סקר שהאמצעים והזמן לא מאפשרים זאת.
דניאל גרא: זה גם תלוי תכנון.
סימונה טסטה: זה תלוי תכנון.
סימונה טסטה: כמובן.
סימונה טסטה: יש נושא נוסף שהתבקשנו לתת לכם סקירה לגביו.
סימונה טסטה: אני קופצת מנושא לנושא כי כל הדברים האחרים הם תלוי תכנון ולכן אני לא יכולה להגיד לכם כרגע את הדברים האלה.
סימונה טסטה: למשל, הצרכים לשצ"פים.
סימונה טסטה: המשרד שלי שעושה תוכנית, כמובן שנושא של הקצאת קרקע למוסדות ציבור ולשצ"פים הוא חלק בלתי נפרד מתוכנית העבודה שלנו ומהכנת התוכניות.
סימונה טסטה: אני לא יודעת לומר לכם מה הצרכים.
סימונה טסטה: צרכים זה דבר שהוא תלוי תוכנית.
סימונה טסטה: הנושא הנוסף הוא ג'דיידה מאקר וביקשתם נתונים.
סימונה טסטה: התכנון הוא במסגרת תוכנית מתאר כוללנית ולכן גם המידע הפרוגרמטי הוא ברזולוציה כזאת של תוכנית מתאר.
סימונה טסטה: התוכנית היא בשלבי גיבוש, כמובן שהיא עוד לא הגיעה אפילו לאישורי תכנון.
דניאל גרא: אותם 44.
דניאל גרא: נכון?
סימונה טסטה: היא בתמ"א.
סימונה טסטה: שטח התוכנית הוא 2,700 דונם מהם 2,000 דונם בבעלות מדינה.
סימונה טסטה: התוכנית כוללת שטחים נרחבים למגורים, בין 7,500 ל-8,000 יחידות דיור בצפיפות של שבע יחידות דיור לדונם נטו.
סימונה טסטה: אוכלוסיית היעד – 35 אלף נפשות.
סימונה טסטה: במסגרת התוכנית מקודם אזור תעסוקה בהיקף של 145 דונם והפרוגרמה למוסדות ציבור היא בהתאם לכללי העבודה שלנו.
סימונה טסטה: יש תדריך מוסדות ציבור ואנחנו עובדים לפי התדריך הזה.
סימונה טסטה: זה זהה בכל הישובים אתם אנחנו עובדים.
סימונה טסטה: עד כאן.
דניאל גרא: ממינהל מקרקעי ישראל נאמר לנו שמדובר באלפיים דונם.
סימונה טסטה: בבעלות מדינה.
דניאל גרא: ו-700 בבעלות פרטית.
גרסיאלה שטאון: אני אעדכן אותך.
גרסיאלה שטאון: זה 2,200 דונם שהוקצו לפי פקודת שר האוצר, מתוכם 65 היו קרקע מדינה.
גרסיאלה שטאון: היתר אלה קרקעות פרטיות.
דניאל גרא: זה יהיה הישוב הכי צפוף בארץ, יותר מאשר בני ברק, יותר מאשר בת ים.
סימונה טסטה: למה?
סימונה טסטה: שבע-שמונה דונם?
דניאל גרא: אגב, הנתון של הוועדה לשילוב כלכלי חברתי, שאני מבין שנעשה כנראה על סמך נתונים שסופקו לו על ידי הרשות לתכנון כלכלי במגזר המיעוטים, מדבר על ארבעים אלף נפשות.
דניאל גרא: ארבעים אלף נפשות ב-2,700 דונם, אנחנו מדברים על צפיפות של 13-14 אלף אנשים לקילומטר.
דניאל גרא: זאת צפיפות גבוהה מאוד מאוד מאוד שכלל איננה קיימת במחוז הצפון.
אמיר וייס: צהרים טובים.
אמיר וייס: אני אמיר ממשרד ראש הממשלה.
אמיר וייס: יש כאן רשימת מכולת של שאלות.
אמיר וייס: אנחנו נתייחס לנושאים שנוגעים לטיפול של המשרד.
אמיר וייס: בחלק מהדברים אנחנו שותפים, בנושאים כאלה ואחרים, אבל שני דברים כדאי להבהיר בשאלות שאתם שואלים מבחינת ההתייחסות שלכם.
אמיר וייס: הדבר הראשון שצריך להבהיר הוא לגבי טווח של 2030 – אין דבר כזה טווח של 2030.
אמיר וייס: היום תמ"א 35 מדברת על 2020.
אמיר וייס: אתם שואלים איזה ישובים מתוכננים להיות ערים בהיבט סוציו אקונומי ולא בהיבט הסטטוטורי – אין דבר כזה.
אמיר וייס: אין משמעות לדבר כזה של ערים בהיבט סוציו אקונומי.
דניאל גרא: אין?
אמיר וייס: אין.
דניאל גרא: מי קבע?
דניאל גרא: איזה מומחה קבע את זה?
אמיר וייס: תן לי בבקשה לדבר.
אמיר וייס: אין ערים שהופכות להיות ערים בגלל היבט סוציו אקונומי.
אמיר וייס: אני אתייחס לדברים שנוגעים למשרד ראש הממשלה שלחלקם גם סימונה התייחסה מבחינת העבודה של משרד השיכון.
אמיר וייס: כאמור, יש את תוכנית החומש של 13 הישובים.
גאלב מג'אדלה: אתם צריכים להבין שאתם יותר מדיי משתמשים בתוכנית הזאת שהיא 13 ישובים.
גאלב מג'אדלה: אתם בעצמכם אומרים 13 ישובים מתוך מאה ומשהו ישובים.
אמיר וייס: כבוד היושב ראש, אם תשמע אותי עד הסוף.
גאלב מג'אדלה: אני אשמע אותך עד הסוף, אבל תבינו, אתם מדברים על 13 ישובים כאילו אתם מדברים על מיליון ורבע אזרחים ערבים.
אבראהים חביב: 13 ישובים זה יותר משליש מהאוכלוסייה הערבית.
גאלב מג'אדלה: לא נכון.
אמיר וייס: תן לי לדבר עד הסוף ויכול להיות שתקבל מענה על הנקודה שהעלית.
גאלב מג'אדלה: מתוך ה-13 ישובים, יש גם ישובים דרוזים שהם בתוכנית של הדרוזים.
גאלב מג'אדלה: אתה מכיר את הנושא?
אמיר וייס: מכיר.
אמיר וייס: זה אצלנו במשרד.
גאלב מג'אדלה: אז אלה לא 13 ישובים נטו אלא עדיין אלה 13 ישובים ברוטו.
אמיר וייס: היום מקודמות מספר תוכניות במסגרת הממשלה.
אמיר וייס: יש תוכנית חומש לפיתוח כלכלי של 13 ישובים במגזר המיעוטים בהיקף אוכלוסייה של כמעט 400 אלף תושבים, תוכנית לדרוזים צפון, תוכנית לבדואים צפון, תוכנית לבדואים דרום.
אמיר וייס: מבחינת תוכנית החומש של 13 הישובים.
אמיר וייס: בהיבט התכנוני, ואלה מספרים שאני יכול לתת מבחינת הכמויות שאנחנו מטפלים בהן שם - ואני רוצה להדגיש גם בגלל הנקודה שאתה העלית שבישובים רבים במגזר הערבי קרקע מדינה אינה בנמצא אלא הרוב שם אלה הן קרקעות פרטיות – אנחנו מתייחסים גם לקרקעות ששייכות לסקטור הפרטי.
אמיר וייס: זה אומר שלראשונה בתוכנית שמים כסף על תכנון תוכניות מפורטות בקרקע פרטית במקומות בהם המדינה לא יכולה לתת מענה בקרקע מדינה.
אמיר וייס: במסגרת תוכנית החומש אנחנו מדברים על סדר גודל של כ-18 אלף יחידות דיור בתוכניות מפורטות על קרקע פרטית ועל כ-8,500-9,000 יחידות דיור על קרקע מדינה.
אמיר וייס: כמו שנאמר, בנוסף לסבסוד שאנחנו נותנים על קרקע מדינה – וזה לראשונה – אנחנו נותנים סבסוד על קרקע פרטית כאשר בנוסף – וזה דבר חשוב – התוכנית הזאת למעשה מאפשרת לראשונה למשרד הבינוי והשיכון לעבוד ביישובי המיעוטים שנמצאים במרכז הארץ.
אמיר וייס: עד התוכנית הזאת משרד השיכון טיפל בישובים בפריפריה, בצפון ובדרום, וכל הישובים שהיום מקבלים מענה – טירה, קלנסווה, כפר קאסם, אום אל פאחם – יכלו לקבל מענה אך ורק בגלל שהם נכנסו לתוכנית הזאת.
אמיר וייס: מבחינת סבסוד קרקע פרטית, אני יכול לומר שבמסגרת התוכנית יצאו פעמיים שני קולות קוראים, אחד בהיקף של עשרה מיליון ואחד בהיקף של עשרים מיליון – סך הכול שלושים מיליון – לסדר גודל של 1,200 יחידות דיור, סבסוד בקרקע פרטית.
דניאל גרא: מה גובה הסבסוד ומה ההיענות לכך?
אמיר וייס: 25 אלף.
דניאל גרא: ליחידת דיור.
אמיר וייס: ליחידת דיור.
קריאה: מינימום.
דניאל גרא: מה ההיענות לקול קורא הראשון לפחות?
גאלב מג'אדלה: מתי הוא יצא?
סימונה טסטה: היה יותר ביקוש בתקציב.
סימונה טסטה: הבעיה היא ביישום.
סימונה טסטה: יש ביקוש והרשויות נערכות ומגישות לנו.
סימונה טסטה: אנחנו גוזרים את האישורים בהתאם להיקף התקציב שיש בידינו.
סימונה טסטה: הבעיה היא ביישום של זה.
סימונה טסטה: זאת אומרת, היישום של זה הוא פונקציה של התקדמות הבנייה של הישובים.
סימונה טסטה: מאחר שזאת קרקע פרטית, הרשות מביאה לנו תוכנית קיימת ומאושרת בבקשה לסבסד, וזה בסדר, היא מגדירה רחוב וכביש, ואותם בעלי קרקע לא באים לצרוך את הביצוע כי הם לא מבצעים.
גאלב מג'אדלה: נעשה פסק זמן כי אני רוצה שגם יושב ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת משה גפני, יכבד אותנו.
גאלב מג'אדלה: אנחנו מקדמים אותך בברכה.
גאלב מג'אדלה: הייתי רוצה שגם אתה תאמר כמה דברים.
משה גפני: אני באתי לכאן לדקה אחת רק לברך אותך חבר הכנסת ראלב מג'אדלה על הדיונים שאתה מקיים בנושא של מצוקת הבנייה במגזר הערבי.
משה גפני: אני חושב שזה נושא חשוב מאוד.
משה גפני: מצוקת הבנייה בכלל היא בעייתית מאוד ובמיוחד במגזר הערבי.
משה גפני: אני אעשה כל מה שנדרש על מנת לסייע לוועדת המשנה הזאת על מנת שהיא תוכל להשיג את מטרתה, גם כאשר יש חסר בתקציבים וכאשר יש חסר בהחלטות.
משה גפני: מבחינת מליאת הוועדה, נעשה כל מאמץ על מנת לקדם את הנושאים שאתה עוסק בהם כאן, שהם נושאים מאוד מאוד חשובים ואני תומך בהם.
משה גפני: זה במיוחד כי אתה היושב ראש וכבר אין לי ברירה ואני נטול שיקול דעת.
גאלב מג'אדלה: הייתי רוצה שתתמוך בי מתוך ברירה ולא מתוך אי ברירה.
משה גפני: קודם כל, הקדמתי ואמרתי שהנושא עצמו הוא מאוד חשוב וכך גם הדיונים.
גאלב מג'אדלה: כבוד היושב ראש, אנחנו באותה מצוקה, חרדים וערבים.
משה גפני: אנחנו מדברים על מצוקה כללית במדינה.
משה גפני: עזוב את המגזר החרדי.
משה גפני: אנחנו מדברים על המגזר הערבי.
גאלב מג'אדלה: קראנו את המפה מוקדם.
גאלב מג'אדלה: אתה זוכר שהקמנו את הוועדה לפני יותר מתשעה חודשים.
משה גפני: אנחנו סיכמנו שכאשר אנחנו נהיה בשלטון, הערבים והחרדים, לא נקפח את היהודים.
גאלב מג'אדלה: עובדה, כשהייתי שר, קיבלת העדפה מתקנת.
משה גפני: על כל פנים, אני מברך אותך על הדיונים האלה.
משה גפני: אני אשתדל כמיטב יכולתי לסייע לך.
גאלב מג'אדלה: תודה רבה לך על שבאת ותודה על הדברים.
גאלב מג'אדלה: אמיר, אתה רוצה להשלים את הדברים?
אמיר וייס: כן, אם אני אוכל להשלים ללא הפרעות.
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא עובדים במשרד ראש הממשלה וגם לא נמצאים אצלך בהרצאה.
גאלב מג'אדלה: בוועדות הכנסת נהוג גם לשאול שאלות לטובת העניין.
גאלב מג'אדלה: אתה צריך להיות ברצף מחשבתי.
אמיר וייס: אין לי שום בעיה.
גאלב מג'אדלה: בוועדות הכנסת שאלות ענייניות לטובת העניין כדי לתרום, שואלים את הדובר ובוודאי עושים זאת חברי הכנסת.
אמיר וייס: אני לא מהיום ולא מאתמול בוועדות הכנסת.
אמיר וייס: על כל שאלה שנשאלתי, עניתי.
אמיר וייס: נכון, לא תמיד לשביעות רצון הצד השני, אבל עניתי.
גאלב מג'אדלה: גם תשובה היא תשובה.
גאלב מג'אדלה: אם אחר כך יש לנו הערות על התשובות, אנחנו נעביר אליכם מסמך מסודר.
אמיר וייס: אני רוצה להתייחס לעוד נקודה שעולה כאן לגבי נושא של פיתוח אזורי תעסוקה ותעשייה.
אמיר וייס: שוב, אני חוזר לתוכנית החומש.
אמיר וייס: מטרת תוכנית החומש היא לא לחלק דגים אלא לתת חכות לרשויות המקומיות אתן אנחנו עובדים על מנת שמחר בבוקר, כאשר התוכנית מסתיימת, אותן רשויות יוכלו לעמוד על הרגליים ולא יקרה מצב שסיימנו תוכנית אבל בעצם לא נעשה כלום.
אמיר וייס: אם כן, אחד הדברים שמקבלים מענה בתוכנית זה נושא של אזורי תעשייה ותעסוקה.
אמיר וייס: שוב, הייחודיות של התוכנית היא שאנחנו משקיעים בישובים שבתוכנית גם באזורי תעשייה על קרקע מדינה ולראשונה אנחנו גם משקיעים באזורי תעשייה על קרקע פרטית סדר גודל של כ-800 מיליון שקלים.
אמיר וייס: אני אתייחס לנושא של תמ"א 44 ואשלים את דבריה של סימונה.
אמיר וייס: קודם כל, האוכלוסייה שאמורה להגיע לשם היא אוכלוסייה ברמה סוציו אקונומית בינונית-גבוהה מהישובים באזור הצפון.
אמיר וייס: זה עדיין נקרא ישות עירונית אבל הישות הזאת אמורה להיות עיר מודרנית לכל דבר וזה אומר אם זה בהיבט התחבורתי – תחנת רכבת, תחנת היסעים – ואם זה בנושא של אזור תעשייה, יהיה אזור תעשייה, בנושא של מוסדות ציבור, בכל הנושא של שצ"פים, ממש כל המרכז של הישוב אמור להיות אזור ירוק ויש דגש מאוד גדול על ירוק.
אמיר וייס: בניגוד למה שאתה טוען, הבנייה אמורה להיות מגוונת ביותר ולא צפופה כפי שאתה מציג אותה.
אמיר וייס: אני ממליץ, אם אתם רוצים לקבל פרטים נוספים, שווה גם לזמן לכאן את מינהל התכנון.
גאלב מג'אדלה: זימנו אותם והם התנצלו.
גאלב מג'אדלה: הייתה תקלה טכנית.
אמיר וייס: נקודה אחרונה אליה אני רוצה להתייחס ואני חושב שזה גם ייתן מענה לנקודה שהעלית.
אמיר וייס: אתה אמרת שכל הזמן אנחנו מדברים על 13 ישובים.
אמיר וייס: במסגרת ועדת טרכטנברג ובמסגרת הוועדה שעסקה בתחום השיכון והנדל"ן, הרשות לפיתוח כלכלי במשרד ראש הממשלה כתבה את כל ההמלצות שנוגעות למגזרי המיעוטים.
גאלב מג'אדלה: מה היא כתבה?
אמיר וייס: נתנו המלצות בכל מיני נושאים כמו נושא של קידום העיר הערבית, כמו הנושא של שינויי גבולות, גבולות שיפוט וכל מיני דברים כאלה שקיימים מבחינת הישובים במגזר הערבי.
אמיר וייס: הדבר המרכזי והמהותי, וזה גם נותן תשובה למה ששאלת, הוא שבגלל המצוקה שיש במגזר הערבי ובגלל שהיום אין התייחסות לכל הישובים במגזר הערבי, אחת ההמלצות – ואני יכול לומר שאנחנו בשלבים של גיבוש החלטת ממשלה שתבוא במסגרת המלצות ועדת טרכטנברג – היא שלמעשה אנחנו לוקחים את תוכנית החומש עליה דיברנו ובתחום של השיכון אנחנו רוצים עוד 250 מיליון שקלים לטובת כלל הישובים הערבים במגזר הערבי שלא מקבלים מענה באף אחת מהתוכניות.
אמיר וייס: זה יהיה בתוכנית החומש.
אמיר וייס: מדובר בדרוזים צפון, בדואים צפון ובדואים דרום.
אמיר וייס: במסגרת אותה החלטה תהיה התייחסות לכל המרכיבים, גם של התכנון וגם של הסבסוד, גם קרקע מדינה וגם קרקע פרטית.
אמיר וייס: כך למעשה אנחנו נותנים מענה לכלל הישובים במגזר הערבי ואנחנו לא מגבילים את זה לגודל אוכלוסייה או משהו כזה.
אמיר וייס: בהיבט של השיכון זאת תהיה גם תוכנית חומש וכך למעשה בהיבט של השיכון אנחנו בעצם נותנים פתרון מלא לכלל הישובים במגזר הערבי.
גאלב מג'אדלה: טרכטנברג כתב שאם לא יהיה מענה במסגרת התוכנית הכוללת, יתווסף לתוכנית החומש של 13 הישובים, 250 מיליון שקלים.
גאלב מג'אדלה: הוא אמר שלישובים הערבים יהיו פתרונות ייחודיים.
גאלב מג'אדלה: מה הפתרונות הוא לא אמר.
גאלב מג'אדלה: למדנו את טרכטנברג.
גאלב מג'אדלה: בכלל חבל שקמה ועדת טרכטנברג.
גאלב מג'אדלה: חבל.
דניאל גרא: שלושה דברים.
דניאל גרא: יש דבר שהיה ידוע אבל לא נאמר.
דניאל גרא: הוועדה לשינוי כלכלי חברתי קמה כתוצאה משאלות של הציבור כלפי הממשלה.
דניאל גרא: מסתבר שהממשלה כותבת את ההמלצות ומה שצריך לעשות.
דניאל גרא: אני חושב שזה בסדר גמור שהממשלה הייתה מייעצת לוועדת טרכטנברג, אבל שהיא כותבת את ההמלצות לגבי עצמה, זה אולי מעיד במידה מסוימת על המלצות הוועדה לשינוי כלכלי חברתי.
דניאל גרא: בכוונה אני לא אומר את שם יושב ראש הוועדה.
דניאל גרא: עוד יותר חמור זה שכאשר הכותב שהוא גוף ממשלתי שצריך להצדיק את עצמו, כותר לעצמו כתרים על תוכניות שהוא עשה שעדיין לא יושמו.
דניאל גרא: צריך להזכיר שכל התוכנית של ברוורמן, החלטות ברוורמן, על זה מדברים כעל תוכנית החומש.
אמיר וייס: לא קוראים לזה תוכנית ברוורמן.
דניאל גרא: קרא לזה איך שאתה רוצה, אבל אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים.
דניאל גרא: ה-400 אלף אנשים, 12-13 ישובים וכולי.
גאלב מג'אדלה: 800 מיליון לחמש שנים.
דניאל גרא: נכון.
דניאל גרא: אנחנו עדיין לא יודעים אם זה מצליח.
דניאל גרא: בשלב זה, זה על הנייר.
דניאל גרא: זה בשלבי התכנון.
דניאל גרא: מקווים שזה יצליח וכולנו רוצים בזה.
דניאל גרא: תשובות אין לנו.
דניאל גרא: לזכותם ייאמר שהם אמרו שאם זה לא יצליח, הם אולי יביאו פתרון אחר.
גאלב מג'אדלה: תוכנית נוספת.
דניאל גרא: תוכנית אחרת.
דניאל גרא: כלומר, גם הרשות לפיתוח כלכלי לא יודעת אם זה יצליח.
דניאל גרא: בואו נהיה הוגנים ונאמר את הדברים.
דניאל גרא: דבר שני.
דניאל גרא: נתוני צפיפות.
דניאל גרא: אני לא מכיר עיר במדינת ישראל שבנויה על 2,700 דונם.
דניאל גרא: אולי אתה תשכיל אותי ותגיד לי, אבל אני לא מכיר.
גאלב מג'אדלה: למה צריך להקים עיר חדשה?
גאלב מג'אדלה: למה שלא תהיה הרחבת שטח שיפוט של ג'דיידה מאקר?
גאלב מג'אדלה: יש החלטה של הממשלה להקים עיר חדשה בוואדי ערה על יותר מ-16 אלף דונם.
גאלב מג'אדלה: למה צריך להקים עיר ליד שתי ערים שאוחדו, ג'דיידה מאקר?
גאלב מג'אדלה: מה החכמה בזה?
גאלב מג'אדלה: למה לא להגדיל שטח שיפוט של ג'דיידה מאקר ב-2,700 דונם כך שתהיה עיר אחת גדולה והיכן שיש תיקון עיוותים, יש עוולות ודברים רעים בג'דיידה מאקר, מתקנים בשטח הנוסף הזה.
גאלב מג'אדלה: לא מחכים לתכנון בנייה מסורבל אלא עושים תוכניות מפורטות.
גאלב מג'אדלה: מקימים שש-שבע תוכניות מפורטות על 2,70 דונם.
גאלב מג'אדלה: אני מדבר אתך לא כמתכנן אלא כיושב ראש ועדת הפנים לשעבר.
גאלב מג'אדלה: תוכנית מפורטת הכי יעילה, הכי מהירה, לא ועדה מחוזית ולא שום דבר, אלא הולכים עם חמש-שש תוכניות מפורטות, מגיעים לחמש-שש שכונות, אחת על וילות, אחת בנייה רוויה, אחת צמודת קרקע וכולי, לפי אופי האוכלוסייה ועושים משהו מאוד יפה ומסודר.
גאלב מג'אדלה: מרחיבים שטח גבול של עיר קיימת.
גאלב מג'אדלה: נדמה לי שהיום ג'דיידה מאקר לא נופלת משלושים אלף תושבים.
סימונה טסטה: 17 אלף.
גאלב מג'אדלה: שניהם ביחד?
גאלב מג'אדלה: 17 אלף?
גאלב מג'אדלה: למה לוקחים עיר ליד עיר?
אמיר וייס: תפנו את השאלה הזאת בהיבט התכנוני למינהל התכנון.
אמיר וייס: מה שאני יכול לומר לך זה שמקימים עיר חדשה מאחר שאנחנו רוצים ליצור ישות עירונית מודרנית חדשה עם כל התשתיות.
גאלב מג'אדלה: אני מברך על זה.
גאלב מג'אדלה: אני מברך על הבנייה החדשה והמודרנית, על הקמת התשתיות וכל מה שאתה אומר, אבל למה על 2,700 דונם להקים עיר ליד עיר קיימת עם 17 אלף תושבים?
גאלב מג'אדלה: אגב, השטח הזה, ראש העיר ג'דיידה מאקר עליו השלום, סאלח האקר, לפני עשר שנים התקדם התקדמות מהירה וגדולה מאוד כדי לצרף את זה לשטח השיפוט של ג'דיידה מאקר.
גאלב מג'אדלה: אני אומר לך את זה עכשיו כי אני מכיר את זה כיושב ראש ועדת הפנים לשעבר, אז טיפלתי בזה.
גאלב מג'אדלה: אני לא מבין את החכמה הגדולה.
גאלב מג'אדלה: נשאל את יוסטמן בדיון הבא למה צריך להקים עיר ערבית חדשה על 2,500 דונם.
גאלב מג'אדלה: זה לא רציני.
גאלב מג'אדלה: זאת שכונה.
גאלב מג'אדלה: 2,700 דונם, זאת שכונה.
גאלב מג'אדלה: זאת שכונה גדולה, טובה, מתוכננת ברוח הדברים שאתה אומר, תכנון מודרני וחדיש.
גאלב מג'אדלה: זה לא רציני להקים עיר על 2,700 דונם.
גאלב מג'אדלה: בחריש מתחילים ב-5,000 דונם ויש כוונה להגיע ל-14 אלף דונם.
דניאל גרא: אגב, ישוב שהוקם לא מזמן, כלומר, אותן אמות מידה – ואני בכוונה לא הולך לישובים ישנים – כמו שוהם, צריך להגיע בערך לאותו סדר גודל אוכלוסייה פחות או יותר - 6,000 דונם.
דניאל גרא: אני מסתכל על הצפיפות.
דניאל גרא: במחוז הצפון, העיר הצפופה ביותר היא קריית מוצקין עם 10,000 אנשים.
גאלב מג'אדלה: לא ניגע בנושא התכנון.
גאלב מג'אדלה: מר סלים לאחם, בבקשה.
אמיר וייס: לפני שמר סלים לאחם ידבר, אני מבקש להתייחס נקודה שהעלה כאן היועץ ואני מכבד כאן כל אחד מחברי הוועדה אבל אני לא אוהב שזורקים סתם דברים לאוויר ושזורקים סתם סיסמאות בלי לדעת את הנתונים.
גאלב מג'אדלה: איזה נתונים?
אמיר וייס: לגבי זה שלא יודעים מה עם תוכנית החומש, אם היא הצליחה או לא הצליחה.
אמיר וייס: אני לא אוהב שסתם זורקים סיסמאות לאוויר.
דניאל גרא: אלה עובדות.
אמיר וייס: זה שצועקים, זה לא אומר שאתה צודק.
דניאל גרא: אני יודע.