GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נדב שחר: עבדנו מול כ.י.ל., הויכוח מולם הוא משפטי, הם לא מוכרים לנו חומצה ירוקה, לא מוכרים לנו פוסטפט ועוד.
נדב שחר: לשאלת יושב הראש, המוצרים שהם מייצרים הם לא דומים לשלנו אבל הם מייצרים את כל חומרי הגלם שלנו.
עמיר פרץ: ולמה לא כדאי להם למכור לכם?
נדב שחר: כדאי להם רק כדאי להם לשמור אותי מעל פני המים ולקחת מונופול.
נדב שחר: האשלג הוא חלק מקרטל עולמי אז כדאי להם להשאיר את חיפה כימיקלים עם ה"אף מעל למים" ולא יותר מזה.
נדב שחר: כך הם נהנים מכל הרווח של הידע והעבודה, של חברות השווק והשאר.
נדב שחר: חלקנו בערך המוסף הוא - - -
עמיר פרץ: מהם חומרי הגלם שלך?
נדב שחר: אין.
נדב שחר: ההיסטוריה של חיפה כימיקלים היא כזו: היו בישראל אשלג, פוספט ואמוניה אבל לא מכרו.
נדב שחר: לא מכרו בגלל החרם הערבי, לא להודו ולא לסין.
נדב שחר: פרופ' ישראלי אמר:
נדב שחר: בואו נקח את הפוספט ונמציא תהליך והמציאו את חנקן-אשלגן שהוא דשן ירוק, לוקח אשלג, מוציא ממנו את הכלור, שם במקומו חנקן ועם חומצת המלח שנשארת תוקפים את סלע הפוספט וזה האחרון מייצר חומצה זרחתית.
נדב שחר: בזה יצרו שרשרת ערך והתחילו לייצר חנקן אשלגן.
נדב שחר: עד סוף שנות ה-80 חיפה כימיקלים היתה השחקן הגדול ביותר בעולם בחנקן אשלגן.
נדב שחר: קם מתחרה שהיו לו הליכי יצור יותר זולים והחברה ירדה למקומה הנוכחי אבל, אין לנו יכולת לקנות כי האשלג הוא בקרטל, ואנחנו לא יכולים להקנות מן הרוסים, למשל, כי הם לא ימכרו לנו.
נדב שחר: הקרטל בעולם הוא מאד חזק.
נדב שחר: לכן בסוף אחת הבעיות המרכזיות היא שליטה בחומרי גלם והחברה הגיעה למצב קשה.
נדב שחר: יחד עם הבעלים החדשים החלטנו ללכת בצעד -מתוך מטרה שמחיר האשלג שהוא מונופול יהיה מפוקח כמו שהוא היה מפוקח עד 2004 אבל, מאז, בעקבות מהלכים שעשינו, את כל הרווחים שלנו -והתחלנו להרוויח, אנחנו משקיעים אותם בחברה והבעלים לא מקבלים משכורת ועד היום הם לא משכו אפילו דיווידנד-למרות שמגיע להם, יחד עם זאת, כיוון שהיה לנו מבנה רעוע בבנקים היה חשוב לשפרו.
נדב שחר: השקענו במעבר ל"גד" ואת כל הכסף הכנסנו פנימה.
נדב שחר: כשבאנו לחברה עשינו מהלך -שאולי היום בראיה רפלקטיבית אפשר לבדוק אותו ולראות במה טעינו, שהרי אם הגענו לשביתה כזו ארוכה אז טעינו אבל, במה טעינו?
נדב שחר: הדבר הראשון שלחצתי לעשות הוא ההסכם בדרום.
נדב שחר: הכנסנו -ואולי אתה מכיר את הפרטים ואת ההיסטוריה טוב יותר ממני אבל, בכל מקרה, לפני שנה ומשהו עשיתי הסכם קיבוצי בדרום והכנסתי את מה שפעם היה "עוטף", חברה קבלנית שתפעלה את המקום, הכנסתי את העובדים להסכם קיבוצי.
נדב שחר: אנחנו נמצאים עכשו במהלך של - - -
עמיר פרץ: האם שני מהפעלים מיצרים יצור דומה?
נדב שחר: דומה אבל לא אותו דבר.
נדב שחר: יש מוצרים שאין בדרום אבל איכות חנקן האשלגן בדרום היא גבוהה מזו שבצפון.
נדב שחר: מצד שני בדרום אין דברים טכניים ובצפון יש אז יוצא שהמוצרים דומים אבל לא זהים.
נדב שחר: עשינו הסכם קיבוצי ובשנתיים האחרונות אנחנו מתמודדים עם בנייה של מערכת יחסי עבודה ובעצם מדובר בלהתחיל את הכל מן ההתחלה.
נדב שחר: עניינים של אמון וכו'.
נדב שחר: כשבאנו לצפון -ואולי עשינו פה טעות, הצהרנו שאנחנו רוצים לקדם את האוכלוסיות החלשות ולעשות אישהו איזון, לעצור את הקידום של האוכלוסיות הותיקות.
נדב שחר: בנוסף, יש במפעל כזה גם חוסר יעילות, אנשים שנמצאים במישרות מיותרות שלא צריך אותן.
נדב שחר: עלות העבודה של דור א' היא 26,000 ₪ לחודש ואילו עלות העבודה של - - -
עמיר פרץ: עלות העבודה 26,000 ₪ בחודש.
נדב שחר: לשאלות יושב הראש, כן, זה בממוצע.
נדב שחר: כן, יש מאה וחמישים עובדים.
נדב שחר: יש כאלה שמרויחים 38,000 ₪ לחודש ברוטו, לא כעלות.
נדב שחר: יוצא שבין עובדי המשמרות יש כאלה שיכולים להגיע למעל 30,000 ₪ ולעומתם יש דור א' שעובדים במשרדים ומרוויחים 10,000 ₪.
נדב שחר: אצלנו דור א' שעובד במתקנים מרויח יותר ממנהלי המתקנים בחוזים האישים, פי שתים מן המהנדסים בחוזים האישיים.
נדב שחר: דור א' במתקנים מרויח כמו המנכ"ל.
נדב שחר: יש לנו שתי חברות -אחת צפון ואחת דרום ולכל אחת מהן יש דירקטוריון.
נדב שחר: יש לנו חברת אחזקות שמחזיקה אותן, אני בחברת האחזקות.
נדב שחר: לצפון יש מנכ"ל שנקרא אביחי ובצפון יש את דרור.
נדב שחר: יש להם מטות נפרדים וכל מטה עוסק רק בסוגיות חוצות ארגון ומנהל ק את החברות בחו"ל.
נדב שחר: לשאלת יושב הראש, עלות עובד דור ב' היא 12,500 ₪, 12,000 ₪.
עמיר פרץ: כאן יש עלות עבודה של 30 מליון - דור א'.
נדב שחר: קצת יותר.
ניר יצחקי: יש 26 כפול 12.
עמיר פרץ: 26,000 כפול 105 הם 30 מליון.
עמיר פרץ: אם 3 מליון לחודש אז 42 מליון לשנה, האם נכון?
נדב שחר: זה נשמע יותר הגיוני.
נדב שחר: באנו ואמרנו שנעשה עדכונים וזה בעצם אולי הדבר שהדליק את התבערה.
נדב שחר: יש הסדר, חיפה כימיקלים היה שייך להסתדרות -ברוך זלץ ורפי מרסט וגם זולה, אלה השחקנים המובילים, היתה הידברות והיה דו שיח רציף אתם מן היום שנכנסתי למשרד ואז התחלף הוועד.
נדב שחר: ההסתדרות באה ואמרה: בואו נשלח אותם להשתלמויות, הם ועד אחר, הם פחות מכירים אבל, ניסינו -יחד איתם, להנהיג מספר רפורמות בהסכמה.
נדב שחר: אדגים.
נדב שחר: מילגות להשכלה גבוהה, למשל, היו הרבה אנשים שהיו להם הרבה ילדים והמילגה היא סכום קבוע שנחלק למספר העובדים שזכאים לה.
נדב שחר: מאז הסטודנטים נתמעטו ואז יצא שקומץ עובדים מבוגרים יותר שיש להם ילדים קיבל מילגה יותר גדולה.
נדב שחר: באנו לוועד וביקשנו לקבוע בהסכמה שגובה המילגה יהיה 4,000 ₪, את יתרת הכסף ההנהלה תכפיל ונחלק אותו באופן שוויוני לכל העובדים כמענק.
נדב שחר: קבלת המילגות תמיד קרתה בסוף שנה.
נדב שחר: אלבז חתם ורצינו את החתימה של ההסתדרות כי זה חלק מתוך ההסכם הקיבוצי, ההסתדרות לא רצתה ויצא שקומץ מדור א' קיבל שבעה אלפים או שמונה אלפי שקלים כשבע
נדב שחר: צם הוא יכול היה לקבלם כארבעת אלפים מילגה וארבעת אלפים מענק.
נדב שחר: ראינו בזה צעד לקראת העובדים הצעירים והחלשים יותר ואילו הם ראו בזה פגיעה.
נדב שחר: בסוף ניתן מענק לפי רמת השכר ומי שמרוויח פחות קיבל יותר.
נדב שחר: עשינו דיפרנציאציה הפוכה.
נדב שחר: שוב, גם זה כנראה היה טעות כי גם זה הרגיז את הקבוצה שאני אקרא לה הקבוצה החזקה לצורך הענין.
נדב שחר: ביוני 2010, חצי שנה לפני סוף ההסכם הקיבוצי, הם התקשרו עם מוטי מוראל ועם המשרד של עו"ד שמר.
נדב שחר: הם ניהלו את המשא והמתן ומיוני -וגם פה עשינו טעות, מוראל בנה עבורם איסטרטגיה לפיה הם יתקפו את המנכ"ל ברמה האישית, יגרמו לו בעיה ציבורית, הציבור ילחץ, יגרם קרע בינו לבין הבעלים, הבעלים ילחץ והם התחילו במסכת של שקרים שבגינה עורכי הדין שלנו הציעו לתבוע דיבה.
נדב שחר: אני החלטתי שאני לא תובע עובדים ושאני לא נוגע בענין הזה.
נדב שחר: כאן אולי עשינו עוד טעות כי חיכינו שזה יסתדר מעצמו ובזמן ההסכם הקודם התחילו חצי שנה של הפגנות וקריאות שונות.
נדב שחר: דרך אגב, אף אחד מהם לא נמצא במשא והמתן וגם לא בגישור אבל מבחינה ציבורית אנחנו מבינים שהחבר'ה החזקים ידעו איך להפעיל את אלה הצעירים ולרתום אותם בצורה חזקה למהלך הזה.
נדב שחר: במקביל, ההסתדרות ביקשה שנאפשר לעובדים לצאת לקורס של חברי ועד ויושבי ראש ועד.
נדב שחר: קיימנו 'שולחן עגול' עם ההסתדרות, היה זה חודש או שלושה חודשים לפני השביתה -בלי קשר אליה, והיו פגישות פורמאליות גם מחוץ למשרד יחד עם אלבז וכל האינטרס היה שהולכים למשא ומתן אבל רוצים לשמור על הנכס.
נדב שחר: לשאלת יושב הראש, אלבז הוא יושב ראש הועד הכללי.
נדב שחר: של שני הפורומים -דור א' ודור ב'.
נדב שחר: אין ועדים נפרדים.
נדב שחר: לוטטי למשל, נבחר על ידי מספר אנשים כי הוא מייצג רק טכנאים והנדסאים והם בוחרים לעצמם נציג.
נדב שחר: היתר בוחרים כולם את כולם.
תמיר קדישי: הועד מורכב משלושה עובדי דור ב'.
נדב שחר: אלבז הוא גם דור א' וגם דור ב'.
נדב שחר: יצא לפרישה מוקדמת, קיבל את הכסף והחזירו אותו.
נדב שחר: התחלנו משא ומתן, זה כבר הגיע עם רקע של התלהמות אינסופית, עם מסקנות ודברים נוספים.
נדב שחר: ההסתדרות אמרה: שמעו, זה תהליך ארוך.
נדב שחר: דוקא ההסתדרות, רפי מרסט וזולה אמרו: שמעו, זה תהליך שיקח זמן כי אנחנו לא נצליח להביא את העסק לידי גמר אז בואו נקיים משא ומתן.
נדב שחר: ההסתדרות ליוותה את התהליך.
נדב שחר: היתה התגוששות גלויה בין ההסתדרות, לעובדים ולנו.
נדב שחר: היתה התגוששות בינינו לבין ההסתדרות כשהיא ניסתה לייצר את המסגרת.
נדב שחר: בסופו של דבר ההסתדרות הצליחה למקד את הדיון לחמישה דברים.
נדב שחר: ישבו למשא ומתן, ישבו שם מנכ"ל החברה יחד עם ניר כדי להגדיר פערים והם הובילו את זה מטעם החברה.
נדב שחר: ההסתדרות הצליחה ליצור מעין מסגרת של נושאים ומסגרת של פערים.
נדב שחר: הרימו אלי טלפון ואמרו: שמע, התה התלהמות וכו' אז אנחנו נשב "מלמעלה", נגדר את הפערים, נקבע את מה שאנחנו רוצים לסגור ואחר כך צריך לעשות תהליך כדי "לבשל" על זה.
נדב שחר: היה זה בחודש מרץ.
נדב שחר: ביום שהיו אמורים לבוא אלי עשו הצבעת פתע והחתימו על כל העובדים על הסכם עם "כח לעובד".
נדב שחר: באותו היום עשו שביתת אזהרה.
נדב שחר: מפעל חיפה כימיקלים הוא אחד המורכבים בתהליך הכימי שלו, בא אחד מחברי הועד, והיכה במתקן שמייצר חומצה חנקנית, מתקן בקרה עם 'שלטר', ידע שאי אפשר לסגור את זה בגלל הקיטור, הוא סגר את הקיטור, והדבר גורם לדילול חומצות.
נדב שחר: זה הוריד את החומציות כמעט גרם לאירוע של אמוניה ופחדנו כי זה נושא מאד רגיש, צריך להעלות את הלחצים בצינור האמוניה שעובר במפעל, קראנו למהנדסים, סידרנו את זה וסגרנו את המפעל.
נדב שחר: באנו אל העובדים ושאלנו על מה האזהרה שבשביתה וכאן אציין שהיה לי הסכם עם אלבז כי קודם לכן באנו יחד עם ההסתדרות ואמרנו להם: נכבד כל שביתה שתהיה, לא ננסה לחסום את השער ולא להוציא סחורות מן המפעל, אנחנו רק מבקשים שהסגירה תהיה מתואמת עם המנהלים, המפעל הוא מפעל מסוכן, נעזור לכם לעשות את התהליך וגם אם השער פתוח אף משאית לא נכנסת ולא יוצאת.
נדב שחר: אנחנו לא רוצים -לא רציתי להגיע לאלימות על השער או בכל מקום אחר.
נדב שחר: זו היתה הסכמה בעל פה יחד עם ההסתדרות.
נדב שחר: אמרנו שנכבד את השביתה רק שתהיה בלי אלימות ואירועי חומ"ס.
נדב שחר: לכן יש שם אבטחה של אישים.
נדב שחר: העובדים החליטו לשבות, השער יכול להיות פתוח, אף אחד לא ינסה להיכנס בכח.
נדב שחר: הם עשו שביתה, אמרו שהם עושים השבתת מגן ואמרנו שיש רק דרישה אחת.
נדב שחר: אנחנו היינו מופתעים מול החתימה.
נדב שחר: יש אולי חמישים איש שלא חתמו אבל אולי הם לא היו שם.
נדב שחר: אמרו שלא פותחים את המפעל.
נדב שחר: אמרנו להם כך: התנאי שלנו -ואין לנו שום בעיה שתשבתו, אנחנו רוצים לדעת שאם אתם שובתים אז הליך סגירת המפעל יהיה כזה שאם ייגרם נזק הוא ישאר בתחומי המפעל.
נדב שחר: לקח זמן ואחרי חמישה ימים הם כתבו אמנה וייאמר לזכותם שהם נהגו לפי האמנה הזו.
נדב שחר: כשהתחילו את השביתה אז המנהלים השביתו את קווי הייצור.
נדב שחר: הצענו לחלק את קבוצות העובדים לפי שכר היסוד.
נדב שחר: ויש להבין שבחברה יש פער גדול בין השכר לשעה לבין התלוש של העובד.
נדב שחר: משמרות, תוספות, פרמיה וכו'.
עמיר פרץ: היתרון הוא גם החסרון.
נדב שחר: כשאתה מסתכל על תלוש של דור א' - - -
עמיר פרץ: כשאדם פורש זו בעיה.
ניר יצחקי: אין רכיבים שלא נחשבים לפנסיה.
ניר יצחקי: בדור א' רוב הרכיבים נחשבים לפנסיה למעט שעות נוספות.
נדב שחר: הצענו לבטל את החלוקה של דור א' ודור ב', לא צריך אותה.
נדב שחר: בתחילה הם הסכימו וחשבנו ש"נגמר הסיפור".
נדב שחר: בינתיים יוצא שסעיף הכוננויות הוא סעיף פיקטיבי כי אמרנו להם שלנו כדאי להגדיל את מספר העובדים.
נדב שחר: לשים מסגר ומכשירן במשמרת ראשונה, שניה, שלישית ורביעית, נוותר על כוננות ויהיה במפעל מסגר משך כל היום.
נדב שחר: כך לא נצטרך לקרוא למסגר מן הבית שלו.
נדב שחר: נגדיל את מספר העובדים.
נדב שחר: זו הצעה שהיתה גם בגישור.
נדב שחר: הרי לא ייתכן שבמקום להחזיק מישהו אז קוראים למישהו בשבת מן הבית.
נדב שחר: במקרה כזה הוא מקבל תמורה של שלושים ושתים שעות עבודה ואם זה ביום חול אז הוא מקבל תמורה של שבע עשרה שעות עבודה.
נדב שחר: לשם מה?
נדב שחר: אגב, עשינו את זה גם בדרום שהרי שם המפעל רחוק מן הישובים.
עמיר פרץ: האם בדרום אתה חייב להחזיק כוננויות לפי ההסכם?
נדב שחר: הסתבר שבהסכם אין חובה אבל יש ויכוח וכבר פרץ סכסוך על כוננויות פעם.
נדב שחר: שאלנו לשם מה כוננויות?
נדב שחר: נקח עובד יום ונבטיח לכם שהוא לא יהיה עובד קבלן.
נדב שחר: לשאלת יושב הראש, אין לי עובדי קבלן.
תמיר קדישי: יש להבין.
תמיר קדישי: מכוננויות נהנים בערך שבעה עשר עובדים, כולם דור א' ובדיון הם רוצים לשמור על קבוצה קטנה- - -
נדב שחר: יש לנו מחשב תהליך, אנחנו לא יכולים להפיק כזה כי אין לנו רשיון.
נדב שחר: יש רק שני אנשים בארץ שיודעים לטפל בו.
נדב שחר: אם יש לי תקלה אני קורא לאחד מהם אבל כדי לקרוא לו מביאים קודם טכנאי ואז הוא רואה שהוא לא יכול לטפל בזה, אחר כך קוראים לקבלן החיצוני ורק הוא יכל לתקן אבל משרות שיש לנו אותן במספר גדול כמו מסגר אז אין סיבה שלא יהיה מסגר בכל משמרת כעובד רגיל.
נדב שחר: בדרום, שהיו בו פערים של נסיעה הגדלנו את צוות העובדים.
נדב שחר: זה יותר הגיוני והעבודה נעשית בצורה יותר נכונה.
נדב שחר: מה גם שכך מסופקת עוד עבודה ומתקבלת תמורה יותר טובה.
נדב שחר: הרי אין תמורה כשמישהו בא לשעה ומקבל עבור יותר שעות.
נדב שחר: כמו שאמר לי מישהו: "אני בא לחמש דקות.
נדב שחר: מתקלח, מתלבש ואתה תשלם לי שלושים ושתיים שעות עבודה".
נדב שחר: המהות היתה שבאנו ואמרנו שאנחנו מוכנים לתת לעובדים שמרוויחים עד ששת אלפי שקלים תוספות שכר שיהיו בין 22% ל 24% למשך חמש שנים.
נדב שחר: לא חילקנו את העובדים לפי דור א' ודור ב' אלא לפי שכר.
נדב שחר: מה גם שיש עובדים שהם דור א' ומרוויחים ששת אלפים שקל.
נדב שחר: מדובר, כאמור, בשכר יסוד.
נדב שחר: מי שמקבל ששת אלפים שקל שכר יסוד - - -
עמיר פרץ: זה מהותי מבחינתו של דור ב'.
נדב שחר: דרך אגב, אנחנו מאד מקפידים על כך שמבחינה משפטית אין דור א' ודור ב'.
נדב שחר: יש הסכמים נפרדים אבל יש הקלות.
עמיר פרץ: איזו בעיה משפטית יש פה?
עמיר פרץ: הרי יש פה שני הסכמים שונים.
נדב שחר: אם יש עובד מדור א' שמרוויח תשעה אלפי שקלים, ועובד מדור ב' שמרוויח תשעה אלפי שקלים אז הצענו את התוספת לעובד דור א' ולא לעובד דור ב', יצא שעשינו אפליה למרות שכאילו הממוצע הוא יותר גדול.
עמיר פרץ: אז מה בעצם אתה אומר?
עמיר פרץ: נעבור סעיף סעיף.
נדב שחר: אמרנו שעובד דור ב' שמרוויח עד 6,000 ₪ יקבל בין 22%-24%.
נדב שחר: בסוגיה של 2% נטפל.
נדב שחר: מי שמרוויח בין 6,000 ל- 12,000 -אחר כך הם ביקשו מדרג נוסף של בין 6,000-9,000 ₪ יקבל תוספת של 18% ומי שמקבל בין 9,000-12,000 ₪ יקבל 15% ומי שמרויח יותר מזה -בשכר היסוד- יקבל דרגה של 4% כל שלש שנים ועוד אחוז ותק, יחד שבעה אחוז במשך שלש שנים.
נדב שחר: הדרגה מחולקת לשלש שנים.
נדב שחר: הסכמנו -ואני לא יודע למה זה היה להם חשוב- שדור ב' יקח את טבלאות השכר ללא שינוי שכר.
נדב שחר: אמרנו שאין לנו בעיה ושגם אין לנו בעיה עם התוספת, כי דור ב' חלש יותר ולא יכול לקבל את התוספות כמו דור א', דור א' מקבל שליש, מי שמרויח 4,000 ₪ לא יכול לקבל את התוספת שלו בכל שלש שנים אז הצענו להם שהוא יקבל את התוספת בכל שנה.
עמיר פרץ: כל שנה?
נדב שחר: את התוספת נחלק לפי שנים.
נדב שחר: דור א' מקבל אחוז ותק, דור ב' יקבל כל שנה אחוז ותק ואת התוספת שאמרתי עכשיו.
נדב שחר: חילקנו את זה ל- 4% ואמרנו שכל שנה הם יקבלו אחוז ותק ורבע דרגה.
נדב שחר: הם רצו שדרגה תהיה 12%.
נדב שחר: הם רצו שהכל יסתכם ל 12%.
נדב שחר: הצענו לחלק את אחוזי הותק ואת היתרה -אם זה חמש אז אחוז ותק ועוד שליש, אם 4 אז אחוז הותק ועוד רבע.
נדב שחר: לדור ב' זה קצת שונה.
נדב שחר: הצענו שנסכים על האחוזים, שזו תהיה ה"אריזה" והם יוכלו לפרק אותה כפי שירצו.
נדב שחר: לגבי הפנסיה, הצענו בתחילה משהו יותר מצומצם והם הרחיבו את זה.
נדב שחר: הצענו להם מגיל 57 והם רוצים עכשיו 59 או 57, שכל מי שרוצה לצאת לפנסיה יגיש את המועמדות שלו, ההנהלה תחליט אם היא מוכנה שהוא ייצא, אחר כך במשך חמש שנות ההסכם - - -
עמיר פרץ: הם מדברים על שלש שנים.
נדב שחר: ההסכם החדש ייחתם לחמש שנים.
עמיר פרץ: אז למה הם מדברים על שלש שנים?
ניר יצחקי: הדברים שלהם משתנים כל יום.
עמיר פרץ: יש לברר את הנקודה הזו.
נדב שחר: היום שבו יצאו אנשי ההסתדרות -ואי אפשר להגיד על זלץ או על מסט שהם אנשים קלים ולא יודעים לעשות הסכמים קיבוציים אבל ביום שנכנס "כח לעובד" ובא ארגון ואומר שהוא רק נותן כח אבל אין לו אחריות, אז יוצא ש"אין כאן מבוגר אחראי", ואז זה הלך לשום מקום.
נדב שחר: הציעו להכניס את עובדיה.
נדב שחר: גם אני מכיר את הדירקטורים בחברת התעופה.
נדב שחר: בא עובדיה ודיבר אתי.
נדב שחר: אמר: מה שמסכמים במשא ומתן צריך לקדם להמשך.
נדב שחר: ישבתי אתם יומיים, שמונה עשרה שעות, הגענו למסקנה על חמש שנים, הגענו על המבנה של הפנסיה, ואחר כך, כל פעם שזה חוזר - - -
עמיר פרץ: באיזה מעמד ישב שם עובדיה?
נדב שחר: סתם, הם ביקשו ממנו.
נדב שחר: חלק מן העובדים הכירו אותו וביקשו ממנו להיות מתווך.
נדב שחר: הוא רק ישב.
נדב שחר: אחר כך הוא הלך ואני נשארתי אתם.
נדב שחר: על מנת להבין את הסוף, זה צירוף של כח לעובד, מוטי מוראל ועו"ד שמר, הם לא אנשים שמאד רוצים להגיע להסכם שיפתור את הבעיה.
נדב שחר: מה עוד שההתלהמות היא אינסופית.
נדב שחר: ניסינו להגיד להם שאחד כמו ברוך או מסט הוא מעין מבוגר אחראי ובואו נלך הלאה.
נדב שחר: סיכמנו אתם גם את חמשת השנים, מנהלים מאבק של שנה, ואי אפשר עכשיו - -
עמיר פרץ: נשווה עלויות בין ההצעות שלך לבין מה שהעובדים מציעים.
נדב שחר: רגע, הצענו פנסיה.
נדב שחר: לנו יש זכות להוציא עובדי כפים כי רובם מעדיף לצאת לפנסיה.
נדב שחר: סיכמנו שנוציא שלושים עובדים שהם עובדי כפים לאורך חיי ההסכם וכנגד זה הם רוצים לחייב אתכם שאם עובד מבקש ואנחנו לא מוציאים אותו, שתהיה להם הזכות לחייב אותנו.
נדב שחר: הסכמנו.
נדב שחר: חוץ מזה נתנו להם עוד 10% שהם ביקשו, לפיהם לנו יש 10% ולהם 10% ולפיהם, אם אני מחליט למשל להוציא את ניר אבל הוא לא רוצה אז הם יכולים להחליט.
נדב שחר: חוץ מזה הם ביקשו שמחוץ לעובדי כפים תהיה להם אפשרות להביא עוד ארבעה שמות של עובדים שאם העובד מבקש לצאת אז הוא יכול לחייב אותם לצאת לפנסיה.
עמיר פרץ: כל ההצעות האלו, האם הגשתם אותן בכתב?
נדב שחר: כן, יש הכל.
נדב שחר: ביקשו ארבעה שמות מאתנו, שניתן ארבעה והסכמנו ושוב עשינו מנגנגון לפיו אנחנו יכולים להציג ארבעה נוספים שהם לא עובדי כפים.
נדב שחר: ראינו שאין בכלל אוכלוסיה כזו שיכולה לצאת אבל זה נותן לכל צד אפשרות לבטל את הענין הזה.
נדב שחר: סיכמנו.
נדב שחר: לגבי פנסיה, הצענו להם קופת "מבטחים" כלומר, כל עובד יוצא לפי התכנית שלו ב"מבטחים" - - -
עמיר פרץ: לפי מצבו היום או לפי מצבו בגיל 67?
נדב שחר: לפי מצבו היום.
נדב שחר: המעביד ממשיך להפריש עבורו את התנאים הסוציאליים אלא אם כן הוא הגיע למקסימום ודרך אגב, למעט מקרים בודדים, רוב העובדים הגיעו כבר ל 70%.
נדב שחר: בין ששים ומשהו לשבעים אחוז.
עמיר פרץ: מה מונע ממך להסכים שהוא יחושב לפי גיל 67, הרי הם ממילא הגיעו למקסימום.
דובר: לא כולם הגיעו למכסימום.
נדב שחר: מי שהגיע למכסימום מקבל לפי המקסימום.
תמיר קדישי: הם רצו להקדים את גיל הפרישה.
תמיר קדישי: ככל שהם מקדימים את גיל הפרישה אז כמובן שהם מתרחקים מן ההפרשה המקסימלית.
תמיר קדישי: ככל שמרחיבים את האוכלוסיה הזכאית אז יש לזה משמעות כספית.
נדב שחר: קודם נסיים את תיאור החבילה כולה.
נדב שחר: לגבי פדיון ימי מחלה, הסכם של 50,000 ₪ נוספים.
עמיר פרץ: כל הנושאים האלה הם סעיפים מתוך ההסכם הישן ואתה מסכים להם.
נדב שחר: נתנו אפשרות -וכל מי שיצא עשה כך, להוון את הכספים ולקבלם כפיצויים מוגדלים.
נדב שחר: את כל הכסף, גם את הגימלה, מהוונים את זה לפי 4% ואפשר לקבל את כל הכסף.
נדב שחר: הענין הוא שרובם -בצדק, בגלל שהם עובדים ותיקים, כדאי להם לפרוס את הסכום וליהנות ממס מופחת.
נדב שחר: מה גם שיש להם מכתב פיטורין והם יכולים לתבוע תשעה חודשים מן הבטוח הלאומי בגלל הגיל שלהם.
עמיר פרץ: לא נכון, פנסיה תקציבית היא הכנסה.
תמיר קדישי: אבל כשמקבלים את זה בפיצויים ויש טופס 161, אז זה נחשב כמו פנסיה תקציבית.
נדב שחר: ביקשנו לשנות את דור א'.
נדב שחר: הדרישה המרכזית לגביו היא זו: לדור א' יש היום איזה הסכם לפיו הם מקבלים 250 ימי מחלה ועוד מינוס תשעים זאת אומרת שאם יש - - -
עמיר פרץ: ימי מחלה בזמן הפרישה?
נדב שחר: לא לא, לא, מאתיים וחמישים ימי עבודה והעובד יכול להיכנס למינוס תשעים, הוא יכול להיות חולה שנה וחצי.
עמיר פרץ: אין לו פדיון של זה.
נדב שחר: יש לו פדיון בסוף, ביציאה לפנסיה יש פדיון.
דובר: אחד המענקים לפרישה הוא 250,000 ₪.
עמיר פרץ: זאת אומרת שכל מי שצובר ימי מחלה ולא חלה רשאי לפדות את הימים בתום עבודתו.
ניר יצחקי: יש איזשהו מפתח.
ניר יצחקי: צריך להגיע עד 22,000 ₪ בערך, משהו כזה.
ניר יצחקי: עוד לגבי הפדיון אמרנו להם שאין לנו בעיה עם הפדיון רק שינהלו רישום ו - - -
עמיר פרץ: כמה מתוכם המוסד לבטוח לאומי משלם לך?
ניר יצחקי: כלום.
ניר יצחקי: אסביר.
ניר יצחקי: כולם מבוטחים בפנסיה מקיפה, ובכזו, אחרי שלושה חודשים של מחלה המבוטח נכנס ל"נכות זמנית".
ניר יצחקי: אחריה, אם יש לעובד מחלה קשה, למשל, הוא נכנס "לנכות קבועה" ויוצא לפנסיה מתוך הקרן.
ניר יצחקי: זאת אומרת, עובד רגיל שאין לו את זה, אם הוא חלה יש לו עד שלושה חודשים ימי מחלה ואחר כך הבטוח הפנסיוני משלם תחת הגדרה של מחלה זמנית, אחר כך מחלה קבועה והשאר נשאר במסגרת הפנסיה.
ניר יצחקי: "מבטחים" לא מוכנה להפעיל אצלנו את המנגנון הזה כי יש לנו הסכם לפיו אנחנו חייבים לשלם לעובד 250 ימי עבודה אבל בשנה יש פחות מ 250 ימי עבודה.
ניר יצחקי: יוצא שאין מאיפה לשלם את המינוס של התשעים.
ניר יצחקי: מבחינת הבטוח, אם העובד מבוטח ב"מבטחים" אז העובד מוגן.
ניר יצחקי: אחרי תשעים יום הוא יוצא ל"נכות זמנית" ואחריה "קבועה" ואחריהן פנסיה.
ניר יצחקי: הם לא מסכימים כי אל"ף, בפועל, מי מנצל את זה?
ניר יצחקי: אם יש עובד שקיבל סרטן, חלילה, למשל, אז אנחנו דנים בו מחוץ למסגרת הזו, הבעיה היא עם כאבי צואר וכאבי גב.
ניר יצחקי: זה לא שמנצלים את זה מאה וחמישה עובדים כי יש הרבה עובדים שהם נאמנים וטובים ולא צריכים להגיד את דיבתם רעה, הם עובדים טובים אבל - - -
עמיר פרץ: מהי העלות של ?
עמיר פרץ: כמה ניצול יש?
נדב שחר: שלושה או ארבעה עובדים שמנצלים את זה.
ניר יצחקי: המיכסה נמלאת כל הזמן.
עמיר פרץ: מן הישנים היא נמלאת.
קריאה: הוא לוקח חודש או חודשיים וחוזר.
קריאה: חודש או חודשיים וחוזר.
עמיר פרץ: זה נכון שאם נעוץ קוץ באחוריך הרי הוצאתו דחופה יותר מאשר טיפול ברגליים אבל אתה רוצה לקחת את הקוץ ולהפוך אותו לדבר מרכזי.
עמיר פרץ: הרי בסוף מוציאים את הקוצים שמרגיזים ולא בהתחלה.
קריאה: אומר לך מהי החשיבות.
קריאה: האמת היא שרוב העובדים עובדים יפה אבל - - -
עמיר פרץ: עזוב את זה, נגיע לזה.
עמיר פרץ: כך זה בחיים.
עמיר פרץ: אין מיקשה אחת.
עמיר פרץ: לא לפי העובד הטוב ביותר ולא לפי קיצוניות אחרת.
עמיר פרץ: נחזור.
עמיר פרץ: נדבר על נפח.
עמיר פרץ: אם רוב העובדים דור א' ואין אחד מהם שמקבל 6,000 ₪ אז למה עשיתם את האבחנה לפי 6,000 ₪?
עמיר פרץ: למה לא לפי ההגדרה הקיימת?
נדב שחר: אין לי בעיה.
נדב שחר: קח את דור ב' וחלק אותו לשנים תקבל את אותו הדבר.
ניר יצחקי: זו היתה דרישה של הועד.
נדב שחר: הם רצו לחלק את זה.
עמיר פרץ: למה אתם מחלקים את דור ב' לשניים?
נדב שחר: את התוספות?
נדב שחר: כי אני חושב שמי שמרוויח עד 6,000 ₪ ומי שמרוויח עד 9,000 ₪ ויותר שונה מן האוכלוסיה החלשה.
נדב שחר: לה תרצה לתת יותר אחוזים.
עמיר פרץ: אבל הוא נכנס לפני שנה ואילו הותיק עובד כבר חמש עשרה שנה.
עמיר פרץ: איך אתה רוצה שאני, כעובד שעובד כבר חמש עשרה שנה, אראה שמישהו נכנס אתמול ומרוויח כמוני?
ניר יצחקי: זה בכלל לא יכול לסגור את הפערים, דח'ילק.
נדב שחר: פה בדיוק הרמאות בנושא של האחוזים.
נדב שחר: כל אחוז שדור א' מקבל שווה לשני אחוז אצל דור ב'.
נדב שחר: זאת אומרת שאם יש עובד שהגיע כבר לשכר של 10,000 ₪ והוא מקבל 3% תוספת ולעומתו, יש עובד שמקבל 5,000 ₪ אז הסכום שונה.
נדב שחר: אני אומר שאני רוצה להאיץ את הצעירים למעלה, אני לא רוצה שכולם ילכו באותם קווים אלא להאיץ את העובדים שהם בשכר הנמוך והם ילכו בשיפוע והשיפוע, אגב, הוא לא כל כך גדול.
נדב שחר: תסכים אתי שאתה רוצה לטפל במי שמרוויח שכר נמוך.
עמיר פרץ: תלוי.
עמיר פרץ: עזוב את הפופוליזם הזה.
עמיר פרץ: מה הקשר?
עמיר פרץ: האם נקח אותך כדוגמה?
עמיר פרץ: האם נשווה את שכרך לזה של האחרים?
עמיר פרץ: לא, כי זה לא רלבנטי.
עמיר פרץ: אחד הוא מנכ"ל, אחד מנהל אגף ואני לא נכנס לזה.
עמיר פרץ: אי אפשר להתעסק עם זה ולקדם את אלה שנמצאים בדרגה הנמוכה.
עמיר פרץ: אפשר גם להתחיל סולם שכר גם מדרגה אמצעית אבל הכל לא נכון.
עמיר פרץ: קודם כל נתחיל להבין את ההפרש שבין העלויות.
עמיר פרץ: הרי בסוף, מעבר לעקרונות שלך ושלהם, כי לגביהם נמצא מנגנונים שמסדירים את הענין וזו לא הבעיה, בסוף הויכוח הוא על עלויות.
עמיר פרץ: הרי עשית את החישובים שלך לפני שהִצעת הצעות.
עמיר פרץ: נתחיל מן העלות.
עמיר פרץ: תתחיל מן העקרונות שעליהם אתה לא מוכן לוותר: אתה רוצה להיות מעורב בקביעת הפורשים, שלא יהיה מנגנון של פרישה מרצון ואז כל הטובים ילכו, וזו דרישה לגיטימית, מן הצד השני יש את הדרישה שלהם לפיה לא יכול להיות שרק אתה תקבע מי יפרוש אז יוצרים מנגנון לשם כך.
נדב שחר: יצרנו מנגנון.
נדב שחר: ואגב, מראש הלכנו ל - -
עמיר פרץ: בסדר, יש דברים שהם עקרוניים, אתה רוצה סמכויות ניהול, הם רוצים מעורבות וכו'.
עמיר פרץ: אחר כך אפשר למצוא את המנגנונים אבל תחילת הענין וסופו הם להבין מהו ההפרש בין העלויות.
עמיר פרץ: לפי מה שאתה אומר המספרים שהם מתארים שונים ממה שאתם מתארים.
עמיר פרץ: אתם יושבים בדיונים ועוד לא למדתם אחד את השני.
נדב שחר: ראה, ביקשנו, למשל, לבטל את הכוננויות או לעשות את זה יותר רציונלי, ודוגמה נוספת: מחלקים כריכים בבוקר ויש ארוחת צהרים חמה, יש ציבור ש"היסטורית" - יש לו ארוחת בוקר בבוקר, אמרנו: "זה לא הגיוני, נחלק לכולם כריכים".
נדב שחר: הם אולי רגילים לאכול בחדר האוכל אבל הוא פתוח עד לתפוסה של עשרים איש, שלושים איש.
נדב שחר: גם ההנהלה לא אוכלת שם את הכריך.
נדב שחר: גם המנהלים אוכלים כריכים.
נדב שחר: יש קבוצה שחדר האוכל בבוקר הוא רק עבורה.
נדב שחר: מעורבות בקרן עדתית.
נדב שחר: בא מבקר פנים שבא עם תביעות אבל צריכים להיות מעורבים ועל ארוחת צהרים הסכימו.
נדב שחר: אלה הסעיפים.
עמיר פרץ: למה לא התקדם התהליך עם המגשרת?
נדב שחר: אתה יכול לפנות אל המגשרת.
עמיר פרץ: מה דעתך.
עמיר פרץ: אני רוצה לדעת איפה העלויות.
עמיר פרץ: כמה אתם מציעים כעלות של תוספת שכר לדור א' וכמה לדור ב'?
נדב שחר: לדור א' אנחנו מציעים 3%.
עמיר פרץ: 3% במקום 4%?
עמיר פרץ: כולל תוספת ותק?
תמיר קדישי: כולל הכל.
תמיר קדישי: כן.
עמיר פרץ: אז יוצא שאתם מציעים 2%.
קריאה: 2% פלוס ותק הם 3%.
עמיר פרץ: מה שיש לך בתוך ההסכם אינו תלוי בך.
עמיר פרץ: תוספת ותק אינה תלויה בכך.
נדב שחר: לגבי ההסכמים של חיפה כימיקלים, כדי שלא ניפול בתוך המנגנון הזה - - -
עמיר פרץ: ההסכמים הסתיימו.
נדב שחר: הם טוענים שלא.
עמיר פרץ: הסכמים, גם אם הם נגמרים, מבחינה קיבוצית, הדברים הבסיסיים ועלויות שכר לא מתבטלים.
נדב שחר: רק שנבין, חיפה כימיקלים נתנה לדור א' אחוז ותק אבל, המשחק -לאורך כל השנים, היה על דרגה.
עמיר פרץ: נגיע לדרגה.
עמיר פרץ: אמרנו שיש את נושא הדרגות.
עמיר פרץ: יש אחוז תוספת ותק שבתוך ההסכם.
עמיר פרץ: יש דרגות שהן לפי שלושה שלישים ויש להנהלה סמכות להתערב שם.
קריאה: חוות דעת מנהל.
קריאה: גם חלוקת הדרגה וגם העלות.
עמיר פרץ: אבל אין לך זכות להפחית מן החלק היחסי של שליש.
קריאה: היו הסכמים לפיהם זה שלישים והיו אחרים.
קריאה: הדרגות מתחלפות.
עמיר פרץ: מבחינת העלות.
עמיר פרץ: אנחנו בנושא עלות ולא במנגנון.
עמיר פרץ: וזאת אומרת שלגבי חלוקת דרגות אין ויכוח על העלות.
עמיר פרץ: אם כך, איפה הויכוח?
עמיר פרץ: לגבי תוספת שכר בהסכם הקיבוצי, הם דורשים 2% האם נכון?
נדב שחר: אני לא יודע.
עמיר פרץ: מה שדרשו מכם.
ניר יצחקי: זו דרישה שהגיעה אל המגשרת.
קריאה: מנגנון של אחוז ותק וחצי דרגה כל שלש שנים, המשמעות שלו -לחמש שנות הסכם היא שהעלות של 9%, מתוך 26,000 ₪ זה כמעט 2,600 ₪.
קריאה: ואגב, אני חברה דולרית, גם בזה צריך להתחשב.
עמיר פרץ: לפי הדרישות שלהם, לגבי תוספת השכר לדור א', הם מחשבים לפי עלות השכר שהיא 30 מליון וכאן אנחנו מתחילים עם זה שלפי החישובים שלכם היא 40 מליון.
קריאה: לא, אנחנו מחשבים עלות שכר לפי 33 מליון.
עמיר פרץ: אז הסכום שלנו יותר גבוה.
קריאה: 26 כפול 12.
עמיר פרץ: זה לא הויכוח.