GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גרסיאלה שטאון: אני אומרת לך, לכול יישוב פה כתוב, לפי בעלות, כמה קרקע פרטית יש, כמה קרקע במושע וכמה קרקע למינהל, בכול יישוב ויישוב.
גרסיאלה שטאון: הפרסום הזה נמצא באתר המינהל והוא נגיש לכול.
גרסיאלה שטאון: מבחינת הבעלות, דבר לא השתנה מלפני 5 שנים.
גרסיאלה שטאון: פה כתוב בצורה מפורשת כמה קרקע יש למינהל בכול יישוב לא יהודי במדינה.
גרסיאלה שטאון: אמרתי לגבי העיר הערבית, בגלל מחסור בקרקע ביישובים הקיימים, המינהל מקצה.
גרסיאלה שטאון: עכשיו הייתה לנו בעיה ביישוב בבית זרזיר, במרכז שאנו מתכננים שם כבר כמה שנים.
גרסיאלה שטאון: סוף סוף הצלחנו שהנהלת המינהל תסכים להפרשות לצורכי ציבור מעל להפרשות של התושבים הפרטיים - יש שם גם קרקעות פרטיות – יש שם 240 יחידות ו-14 אלף מטר מסחר.
גרסיאלה שטאון: התוכנית נמצאת עכשיו בשלב ההתנגדויות וכבר יוצאת לתוקף.
גרסיאלה שטאון: זאת אומרת שהמינהל הולך אפילו הלאה, מה שפעם לא היינו נוהגים לעשות, להפריש יותר לצורכי ציבור מאשר הפרטיים ביישובים, כיום כשיש צורך בכך, הוא כן עושה את זה, באישור ההנהלה, בגלל שזה לא בסמכותנו ללא אישור ההנהלה.
גרסיאלה שטאון: לגבי תכנון, לפי החלטת ממשלה אנחנו מנועים מלתכנן במגזר הלא יהודי, זה עבר למשרד השיכון, בכול זאת, יש תוכניות שהתחלנו בעבר ואנחנו עוד ממשיכים איתן.
גרסיאלה שטאון: לפיהן יש היום בצנרת, בתכנון של המינהל, 20 אלף יחידות דיור, רובן בצפון.
גרסיאלה שטאון: רק לסבר את האוזן, בנצרת, במקום שאנחנו קוראים לו מתחם 12 של תוכנית המתאר, יש היום 1,400 יחידות דיור בתכנון.
גרסיאלה שטאון: היו לנו שם בעיות, כפי שנאמר פה, בגלל צפיפות.
גרסיאלה שטאון: אבל בכול זאת הצפיפות היא די גבוהה כי אוכלוסיית הערבים או הלא יהודים, כמו כול אוכלוסייה אחרת, משתנית ויש כאלה שכן רוצים.
גרסיאלה שטאון: עובדה שההגירה לערים יהודיות שכן נוטים לגור בצפיפות גבוהה מהמקובל.
גרסיאלה שטאון: זאת אומרת יש ויש.
גרסיאלה שטאון: אי אפשר לדבר בהכללות בגלל שיש גם אפשרות להעביר צפיפויות ויש מקומות שזה לא נימצא אבל לא צריך לזרוק את התינוק עם מי האמבטיה.
גרסיאלה שטאון: בנושא השיווק, מהנתונים שיש לי יש כיום כ-20 אלף יחידות בתוקף בכול הארץ שעומדות לשיווק ומשווקות כול הזמן, לפחות בצפון, אני יודעת שכול מה שמקבל תוקף, מצליחים לשווק אותו, בכול הצפיפויות, יש ביקוש רב מאוד.
גרסיאלה שטאון: עכשיו גמרנו תוכנית ביפיע, מגורים בצפיפות די גבוהה יחסית, שיש לה ביקוש מאוד גבוה, גם עם קרקעות פרטיות.
גאלב מג'אדלה: בבקשה, האגודה לזכויות האזרח.
עלוה קולן: עלוה קולן מהאגודה לזכויות האזרח.
עלוה קולן: יש בידי היושב ראש ובידי כמה מכם נייר עמדה של האגודה בתחום ואני רוצה להתמקד דווקא במדיניות של הריסות הבתים בישראל.
עלוה קולן: הבנייה ללא היתר ביישובים הערביים לא מתרחשת בתוך חלל ריק ולרוב היא לא נעשית מתוך בחירה או מתוך רצון להפר את החוק.
עלוה קולן: היא למעשה תולדה של מחדל תכנוני של המדינה.
עלוה קולן: העובדה היא שברוב היישובים - -
יוסף ברון: אני מוחה.
יוסף ברון: על סמך מה את אומרת את זה?
גאלב מג'אדלה: כבוד הממונה, אני דאגתי שלא יפריעו לך.
עלוה קולן: - - ברוב היישובים הערבים, כיום, אין תוכניות מתאר עדכניות או הולמות.
עלוה קולן: בחלק מהיישובים אין בכלל תוכניות שמאפשרות בנייה למגורים.
עלוה קולן: המדינה והרשויות של התכנון מעמידות את התושבים הערבים בפני בחירה לא הוגנת ולמעשה הופכת אותם לעבריינים בעל כורחם.
עלוה קולן: חוק התכנון והבנייה, וצריך להגדיש את זה, הוא לא חוק עונשי ביסודו.
עלוה קולן: מטרת הסנקציות שקבועות בו היא למנוע בנייה מחוץ למסגרת תוכנית מתאר ויש את ההנחה שקיימת באמת מסגרת כזאת.
עלוה קולן: במצב שבו אין תוכניות במשך שנים, המדינה לא עומדת בחובות שלה לספק מסגרות תכנון ומצד שני מופעלת אכיפה מאוד מאסיבית וענישה, זה מצב לא נורמאלי ולא צודק.
עלוה קולן: אדם צריך להעניש אותו, זה עיקרון יסוד בשלטון החוק, כשיש בפניו אפשרות אחת לפעול כחוק ואפשרות אחרת, לפעול כנגד החוק והוא בוחר לפעול כנגד החוק.
עלוה קולן: במצב של אין ברירה, לא ניתן להעניש אדם, לא ראוי להעניש אדם, לא צודק להעניש אדם ולכן הסנקציות שמופעלות כיום הן לא ראויות.
עלוה קולן: בהמשך למה שד"ר דני גרא אמר, מצוקת הדיור בחברה הערבית – נניח לאותם תושבים או אזרחים ערבים שמעוניינים ללכת ולהשתלב, לפתור את מצוקת הדיור על ידי השתלבות בישובים היהודיים – בשנים האחרונות אנחנו עדים יותר ויותר לפרקטיקות, כולל חקיקה, שמפלות ומדירות ערבים בתחום הדיור.
עלוה קולן: יש ניסיונות חוזרים ונשנים להקשחת תנאי קבלה ביישובים קהילתיים, חוק וועדות הקבלה רק עבר בכנסת הנוכחית.
עלוה קולן: שמענו בעיתונות, בימים האחרונים, על זוג אזרחים ערביים שנאלץ לנהל מאבק משפטי קרוב ל-10 שנים על מנת לקבל מגרש ביישוב יהודי בגליל.
עלוה קולן: 300 רבנים שחתמו על פסק הלכה שאוסר על השכרה ומכירה של קרקעות לערבים.
עלוה קולן: הקמה של מלשינון.
עלוה קולן: אלימות, איומים, הצקות וגם, למשל, בוועדת החוקה עבר נוסח לקריאה שנייה ושלישית, של חוק שרוצה להשית את עלות ההריסה המנהלית על הבונה.
גאלב מג'אדלה: לא, זה עבר גם במליאה.
גאלב מג'אדלה: זה של חברת-הכנסת פניה קרישנבאום.
גאלב מג'אדלה: קודם היה צו שיפוטי שהיה מחייב את האזרח להרוס, עכשיו זה גם צו מנהלי ומחייב אותו גם בעלות.
גאלב מג'אדלה: עבר בשעה 02:43 בלילה.
עלוה קולן: אני מצטערת, חשבתי שהייתה הסתייגות של שר הביטחון בנושא.
עלוה קולן: זאת טעות שלי.
עלוה קולן: בכול מקרה, שוב, זאת חקיקה שמתעלמת לחלוטין מההקשר שבתוכו נעשית בעצם עבירת הבנייה.
דניאל גרא: גם הצעת חוק מדינת העם היהודי נכנסת לזה.
עלוה קולן: היא עדיין לא הונחה.
עלוה קולן: צריך גם להבין שאין פה אלמנט ההרתעה שמדברים עליו כול כך הרבה כי במצב שאין ברירה, אז ההריסה לא תרתיע את הישנות העבירה.
עלוה קולן: במצב של חוסר ברירה, העדר חלופות דיור אי אפשר לצפות מהאזרחים הערבים לגור ברחוב.
עלוה קולן: זה המצב.
עלוה קולן: כלומר, הם לא יכולים לקחת את המשפחה שלהם ולעבור לרחוב, הם ימשיכו בעבירות בנייה עד שלא יהיו להם תוכניות.
עלוה קולן: אני מדגישה, כמשפט אחרון, אנחנו לא אומרים בשום צורה לזלזל בשלטון החוק.
עלוה קולן: בשום פנים ואופן להקל ראש בעבירות בנייה, אבל לפני שהמדינה מענישה את האזרחים שלה על הפרת חוקי התכנון, עליה לבוא חשבון עם עצמה ולשאול האם היא מקיימת את אותם חוקים שהיא מבקשת לאכוף על האזרחים והתושבים הערביים.
עלוה קולן: תודה רבה.
גאלב מג'אדלה: בבקשה.
ליאת פלד: ליאת פלד, מתכננת מחוז חיפה.
ליאת פלד: אני ממשיכה את כבוד המומנה על מחוז הצפון ואתמקד במחוז חיפה ובעבודת מינהל התכנון.
ליאת פלד: אכן, סיסמאות כמו "העדר תכנון" היו נכונות עד לפני 10 שנים.
ליאת פלד: בעשור האחרון, על פי החלטות ממשלה, קודמו למעלה מ-100 תוכניות מתאר ליישובים ערביים.
ליאת פלד: יש לנו 94 תוכניות מתאר מאושרות.
ליאת פלד: יש לציין שבמקביל להן מקודמות תוכניות מתאר חדשות שכבר מעדכנות את התוכניות המאושרות, הקיימות וכעת בהליכים, בסך הכול 126 תוכניות מתאר.
ליאת פלד: אם את רוצה את הרשימה, אני יכולה להעביר לך אותה, אני צריכה רק אישור של מינהל התכנון.
ליאת פלד: אני ממחוז חיפה ואני פה בשני כובעים.
ליאת פלד: אני חייבת לומר שאצלנו במחוז חיפה, כחלק מהחזון התכנוני.
גאלב מג'אדלה: אם אני אגיד לך שבמחוז שלך, בבאקה אל ע'רביה.
גאלב מג'אדלה: יש ממערב לבאקה 70 בתים בבנייה לא מורשית.
גאלב מג'אדלה: וילות של הרצליה פיתוח, מה תגידי?
גאלב מג'אדלה: אם אני אשכיל אותך שבשנת 1995 אני, כחבר מועצת העיר, יזמתי תוכנית מפורטת, ע"נ 361, ביוזמת העירייה ובמימון של התושבים.
גאלב מג'אדלה: ב-11 חודשים היא אושרה, כאשר לקח לעירייה 9 שנים להביא תוכנית מפורטת אחת.
יוסף ברון: סימן שאתה מוכשר.
יוסף ברון: זה בסדר.
גאלב מג'אדלה: סימן שהאזרח מוכשר.
גאלב מג'אדלה: ואין אכיפה על פרנסי העיר וכבוד הממונה על המחוז לא מפעיל את סמכותו כדי שהם ימלאו את חובתם כלפי האזרח.
גאלב מג'אדלה: זאת המסקנה האמיתית.
גאלב מג'אדלה: אם אתה לא קורא לראש העיר ואתה אומר לו שיש לך בתחום השיפוט שלך 174 דירות בבנייה לא מורשית בשלב זה או אחר ואתה לא מקדם תוכניות מפורטות, אז אתה מועל בתפקידך ובמקום להביא את האזרח שבנה בנייה לא מורשית לבית המשפט, צריך להביא לבית המשפט את ראש הוועדה המחוזית הממונה על המחוז או מהנדס המחוז או מתכנן המחוז או ראש העיר שכשל בתפקידו או מהנדס העיר שלא מילא את תפקידו.
גאלב מג'אדלה: אלה שצריכים ללכת לבית המשפט ולא האזרח שבנה בעל כורחו בנייה לא מורשית בקרקע שלו בטאבו.
גאלב מג'אדלה: אחד מכם צריך ללכת לבית המשפט, לא האזרח.
יוסף ברון: אתה רוצה תשובה?
גאלב מג'אדלה: לא, אני לא רוצה תשובה.
גאלב מג'אדלה: אמרתי את זה לשופט בכיר שניחמתי לפני שבועיים והוא אמר לי: אתה לא יודע כמה אתה צודק, אבל החוק אחרת, אבל ההיגיון הוא שונה.
גאלב מג'אדלה: בבקשה, גברתי.
ליאת פלד: אני רוצה לומר משפט לגבי הרכב הבעלויות.
ליאת פלד: מדובר, באמת, באתגר תכנוני, אבל הוא חייב להיות מיושם כפי שהוא מיושם במושבות קודמות של יהודים כמו תל אביב, חדרה וזיכרון יעקב, שם מופקעים שטחים, מוקמים שטחי ציבור, גם בונים לגובה וגם בונים בצפיפויות מאוד גבוהות.
ליאת פלד: ביישובים לא יהודיים שיש בהם אחריות ציבורית, מובלות תוכניות שמהוות איחוד וחלוקה וצפיפויות גבוהות.
ליאת פלד: אני יכולה למנות לכם יישובים במחוז חיפה שמקדמים תוכניות כאלה, כמו אום אל פחם, שמפקיעים בה בשטחי ציבור, שבונים לגובה, שמשווקים קרקעות מינהל.
ליאת פלד: אני יכולה לפרוט לך מספר תוכניות.
גאלב מג'אדלה: אני רוצה שתגידי לי שהמינהל מפשיר קרקע ג'סר א זרקא כדי לבנות.
גאלב מג'אדלה: באום אל פחם ידעו להפקיע בשביל עצמם אבל איפה המינהל נותן קרקע בג'לג'וליה כדי שייבנו בתים, או המדינה, זה לא משנה כרגע.
ליאת פלד: אין לי סיבה לעבור למחוז מרכז, אני אתמקד במחוז חיפה, זו הויזה שלי.
גאלב מג'אדלה: מחוז חיפה הוא מצטיין תמיד, אנחנו יודעים את זה.
ליאת פלד: אם אתם יודעים אז אני רגועה.
ליאת פלד: אני מייצגת גם את משרד הפנים ואני רוצה להמשיך את הקו שלי, אני חייבת לומר שלהגיד "אין שטחי ציבור" כדי להפקיע קרקע, אסור לומר זאת, בטח לא בגוף שהוא גוף של מחוקקים כי חוק התכנון והבנייה מאפשר להפקיע קרקע וכשאתה נותן ייעוד למגורים.
גאלב מג'אדלה: סליחה, לא זה הוויכוח.
גאלב מג'אדלה: למה אתם לא מפעילים את סמכותכם על ראש העיר, שיפקיע קרקע ציבורית?
גאלב מג'אדלה: למה הוא בורח מאחריותו?
גאלב מג'אדלה: סליחה, זה התפקיד שלכם.
גאלב מג'אדלה: ראש העיר לא רוצה להפקיע למקורביו ולחבריו ולידידיו ולתושביו.
גאלב מג'אדלה: למה אתם לא מפעילים את סמכותכם?
גאלב מג'אדלה: במחוז שלך יש ראש עיר שלא פורץ דרך, את רוצה שאני אעביר לך?
גאלב מג'אדלה: אני התערבתי כדי שראש עיר יפרוץ דרך לשכונה, דרך שיש בה היתר פריצה.
גאלב מג'אדלה: הוא משתמש בחוסר תקציב של 60 אלף שקל כדי לא לפרוץ דרך לשכונה שיש בה היתר פריצה כי הוא פוגע באזרח שקרוב אליו.
גאלב מג'אדלה: את רוצה שאמציא לך את הפרטים?
ליאת פלד: לא איכפת לי שתמציא לי את הפרטים.
גאלב מג'אדלה: אני רוצה שהממונה על המחוז, במקום שיהיה נעים וחבר טוב של ראשי הערים, שיגיד להם: "תמלאו חובתכם".
גאלב מג'אדלה: אני לא מבר על המחוז שלכם או של מר יוסף ברון, אני מדבר בכלל.
גאלב מג'אדלה: תודה, בבקשה.
ליאת פלד: אני רוצה להגיד עוד כמה מילים לגבי מימון תוכניות ואני פונה לד"ר רמזי חלבי, שיודע וגם הצהיר כאן, שהחלטת הממשלה לתקצב תוכניות מפורטות מיושמת, לפחות אצלנו במחוז, בכמה יישובים שהיו צריכים מאוד את הכסף הזה למימון תכנון מפורט.
ליאת פלד: עוד אפרט שעובדה שגם במגזר הערבי יודעים לבנות צפוף ועובדה שאנשים קונים בנייה בצפיפות גבוהה כאשר משהו אחר יוזם, כמו תוכניות באום אל פחם של מאות יחידות דיור בצפיפות של למעלה מ-6 יחידות דיור לדונם נטו, שרק שווקו עכשיו ואנשים רכשו.
ליאת פלד: זאת אומרת, שהם כן יכולים לגור בבנייה גבוהה.
ליאת פלד: אני חושבת שככול שכול הזמן החיצים יופנו כלפי משרדי הממשלה ולא יתמקדו גם בשילוב ושיתוף פעולה עם הרשויות כפי שאנו עושים במחוז שלנו – אני מייצגת מחוז מוביל, מחוז מצטיין ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה וידועים בשיתוף פעולה מאוד טוב עם הרשויות - גם לטובת תכנון נכון, תכנון שהוא מתחשב, תכנון שמשלב בין בעלויות קרקע פרטיות ובעלויות קרקע ציבוריות למען התושבים.
ליאת פלד: אני אשמח לקבל מד"ר דניאל גרא את המצגת וכמובן לא רק את המצגת אלא גם את החומר שנילווה אליה, כי לא הוצגו פה נתונים, הוצגו פה רק אמירות.
ליאת פלד: אני רוצה שתוסיף את אום אל פחם כעיר ואם בישראל כי מבחינתנו היא עיר בעלת חשיבות מאוד גדולה.
ליאת פלד: אני אעביר אליכם את החומר כדי שגם אתם תוכלו להתייחס לחומר שלנו.
דניאל גרא: גברתי, רק דבר אחד.
דניאל גרא: אני רוצה פעם אחת לשים לזה סוף, לגבי הנתונים.
דניאל גרא: באום אל פחם 46.1 אלף תושבים, לפי הנתונים של שנת 2009 ושטח של 22.26 אלף דונם וצפיפות 2,071 תושבים לקמ"ר.
דניאל גרא: בחדרה, ללא ספק עיר, 80.2 אלף תושבים, שטח 49.37 אלף דונם וצפיפות של 1,624 תושבים לקמ"ר.
צביה אפרתי: הצפיפות נמדדת לפי מה שנקרא באנגלית Build Up Erea.
דניאל גרא: No, No.
צביה אפרתי: אתה יכול להגיד אלפיים פעם.
צביה אפרתי: בחדרה יש קרקע פרטית ל-9,000 יחידות דיור שהיא לא נכנסה עדיין.
צביה אפרתי: אז זה יופי לקחת את התושבים ולחלק אותם לתחום השיפוט של העיר ולהגיד שבחדרה הצפיפות יותר נמוכה.
צביה אפרתי: תבדוק את הצפיפות של המרחב הבנוי פה והמרחב הבנוי פה וזאת ההשוואה הנכונה בשביל למדוד צפיפויות.
דניאל גרא: רבותי, אנחנו יורדים לשורשו של עניין.
ליאת פלד: מחצית משטח השיפוט של חדרה הם שטחים פתוחים - - - בהם לא בונים בנייה בלתי חוקית.
גאלב מג'אדלה: קשה לו מול גב' צביה אפרתי.
גאלב מג'אדלה: מול שתיכן זה עוד יותר קשה.
גאלב מג'אדלה: זה לא הדיון האחרון, זה הדיון העקרוני.
גאלב מג'אדלה: עו"ד שוקן ואחריו מר אימן סייף.
רוני שוקן: רוני שוקן מ"יוזמות קרן אברהם".
רוני שוקן: אני רוצה להצטרף, כמובן, לדברים של "האגודה לזכויות האזרח", הן לגבי מה שנוגע לאווירה, לקונטקסט של אווירת ההפליה וההדרה, החקיקה הגזענית שיוצאת מהכנסת הזאת והיא בהחלט דבר שנמצא ברקע הדברים, כשמגיעים לדבר על מצוקת הדיור וגם לדברי "האגודה" בעניין הריסות הבתים.
רוני שוקן: אציין עוד נושא אחד, שלדעתנו גם עומד בקונטקסט שהוזכר פה כמובן, והוא אי הקמת יישובים ערביים ואי פיתוח יישובים ערביים בהתאם לצרכים ובהתאם לגידול.
רוני שוקן: לא רק זאת, בימים האחרונים אפשר היה לקרוא על כוונה להפקיע 700 דונם מג'לג'וליה.
רוני שוקן: הדיון שמתקיים פה, על מצוקות הדיור בציבור הערבי, צריך, אני חושב, גם להיכנס למקרים קונקרטיים ואולי לוועדה הזאת, אדוני היושב ראש, כדאי לנסות להבין מה עומד מאחורי ההחלטה להפקיע מאות דונמים בזמן שמצוקת הדיור כל כך חריפה.
רוני שוקן: היום אחר הצהריים יתפרסמו המלצות וועדת טרכטנברג.
רוני שוקן: נמצא איתנו פה גם איש הוועדה, ראש הרשות לפיתוח כלכלי מר אימן סייף.
רוני שוקן: כולם בוודאי מחכים לראות אלו בשורות הוועדה הזאת תיתן, גם ברמה הציבורית הכללית ובפרט עם ההתמודדות עם מצוקות הדיור בחברה הערבית.
רוני שוקן: הייתי מציע לוועדה להיות גורם מפקח ומבקר על המלצות הוועדה, בכול מה שנוגע לחברה הערבית.
רוני שוקן: לבחון האם באמת וועדת טרכטנברג הגישה המלצות ראויות, שמתמודדות עם הצרכים של החברה הערבית ואם כן, אז לברך אותם.
רוני שוקן: אם לא, אז לשאול למה ומה כן ניתן לעשות.
גאלב מג'אדלה: אימן סייף, בבקשה.
אימן סייף: קודם כול אני רוצה לברך על הדיון החשוב הזה ואת היושב ראש על היוזמה.
אימן סייף: הסוגיה של מצוקת הדיור במגזר הערבי היא בהחלט סוגיה סבוכה ומורכבת שיש לה המון סיבות.
אימן סייף: התוצאות של הסיבות האלה הן העדר קרקע זמינה לפיתוח בתוך היישובים הערביים.
אימן סייף: חלק מהסיבות נסקרו כאן ואני לא אחזור עליהן אבל הסוגיה של תוכניות המתאר שבשנים האחרונות אנו רואים התקדמות מאוד מרשימה בתחום הזה אבל לצערי, עדיין יש בעיה של אישור חלק גדול מתוכניות המתאר, זאת אומרת שיהיו תוכניות מתאר עדכניות.
אימן סייף: הסוגיה שד"ר רמזי חלבי העלה כאן, סוגיית המימון, התוכניות המפורטות הן חסם מאוד מרכזי שנובע מהחולשה הפיננסית הכספית של הרשויות המקומיות הערביות.
אימן סייף: יש עוד בעיה אחת שחייבים לסקור אותה כאן והיא בעיית רישום הקרקעות בתוך היישובים הערביים, שהיא גם כן חסם כלכלי מבחינתנו כי בעצם הבעלות האמיתית על הקרקע לא רשומה בטאבו והדבר הזה מהווה חסם מאוד משמעותי.
אימן סייף: יש עוד בעיות של פתרונות קצה לביוב.
אימן סייף: כשאנו בדקנו את הסוגיה הזאת, אדוני היושב ראש, הבעיה של פתרונות קצה לביוב היא לא בעיה מימונית אלא בעיה תכנונית טכנית יותר ועוד כהנה וכהנה בעיות.
אימן סייף: הסוגיה של קרקעות המדינה – לנציגת ממ"י כאן, יש קרקעות מדינה שהן זמינות בתוך היישובים הערביים אבל, לצערי הרב, השיווק של ממ"י ביישובים הערביים כשלו, לא הצליחו.
אימן סייף: רק בין % 10 ל- 20% ממה שאתם מוציאים לשיווק, אתם מצליחים לשווק אותו.
אימן סייף: צריך לבחון את הסוגיה הזאת ולראות למה זה בעצם לא מצליח.
אימן סייף: התוצאה של כול הדברים האלה, כפי שאמרתי, היא באמת מחסור ביחידות דיור.
אימן סייף: אני אזכיר רק חלק קטן מהפתרונות שאנחנו, כממשלה, מציעים ושהתחלנו ליישם אותם, הדוגמה של תוכנית החומש לפיתוח כלכלי של 13 ישובים, אדוני היושב ראש, יש שם פרק מרכזי שנוגע לסוגיה של הדיור.
אימן סייף: הקצנו ל-13 היישובים כ-300 מיליון שקלים לחמש שנים.
אימן סייף: אנחנו מטפלים בתוכנית הזאת בשלושה מרכיבים עיקריים: אחד, מימון תוכניות מפורטות על קרקע פרטית וכמובן גם על קרקע מדינה.
אימן סייף: החידוש כאן הוא על הקרקע הפרטית ופה אנו פותרים את החסם שד"ר רמזי חלבי העלה לגבי הסוגיה של בעיות המיון.
אימן סייף: הדבר השני הוא הסבסוד עלויות הפיתוח של יחידות הדיור על קרקע פרטית וגם על קרקע מדינה.
אימן סייף: גם כאן החידוש הוא סבסוד של יחידות דיור על קרקע פרטית בגובה של 25% מעלות הפיתוח של יחידות הדיור.
אימן סייף: הקצנו כספים לשיווק ולקמפיין כי אנחנו מדברים בתוכנית הזאת על בנייה רוויה ואני מסכים עם היושב ראש כי בפועל מתקיימת בנייה רוויה בתוך היישובים הערביים ויש לנו כאן
אימן סייף: הזדמנות לעשות בנייה רוויה בצורה מסודרת, מתוכננת ובצורה הולמת.
אימן סייף: לכן חשוב פה הקטע של ההסברה והשיווק של הבנייה הרוויה לאוכלוסיה הערבית.
אימן סייף: אנו עושים עכשיו עבודה מאוד אינטנסיבית בסחנין.
אימן סייף: כמובן שמשרד השיכון שותף ומוביל את הדברים האלו.
אימן סייף: יושב כאן גם נציג משרד האוצר, שמשתף פעולה איתנו בצורה מאוד יפה.
אימן סייף: סחנין, 1,600 יחידות דיור, 800 על קרקע פרטית ו-800 על קרקע מדינה, בנייה רוויה.
אימן סייף: אנחנו יוצאים עכשיו בקמפיין מאוד יפה.
אימן סייף: עשינו סרטי תדמית.
אימן סייף: בשבוע הבא יש לנו כנס, יחד עם ראש הרשות והתושבים לשיווק של 247 יחידות דיור.
אימן סייף: אני מאוד מקווה שהדבר הזה יצליח.
אימן סייף: הממשלה נתנה בחודש-חודשיים האחרונים פתרונות לסוגיה של המשכנתאות: המענק של ה-100 אלף שקל, שד"ר רמזי חלבי דיבר עליו, שזה בהחלט מאוד יעזור בצד הביקוש.
אימן סייף: לגבי וועדת טרכטנברג.
אימן סייף: הסוגיה של הדיור במגזר הערבי נדונה לעומק בוועדת טרכטנברג ויהיו שם המלצות, יהיו שם פתרונות, לא לכל הבעיות אבל בהחלט לחלק העיקרי של הבעיות.
אימן סייף: תודה.
גאלב מג'אדלה: ראש המועצה בועיינה, החבר עבאס תיתי, תפאדל.
עבאס תיתי: שלום לכולם.
עבאס תיתי: אני מברך על דיון כזה בוועדת הכספים.
עבאס תיתי: אני בתפקיד של כבר שנתיים.
עבאס תיתי: האזרח הפשוט רוצה דיור, לא מעניין אותו תוכנית, לא תוכנית.
עבאס תיתי: יש לנו היום, בכפר בועיינה, 8,000 תושבים, אני מדבר על הכפר שלי.
עבאס תיתי: בשנת 1990 היינו 4,000 עד היום נשארו אותן חלקות אדמה, לריבוי הטבעי אין לנו פתרון.
עבאס תיתי: אני רואה בזה מדיניות.
עבאס תיתי: לא ייתכן שעולה יגיע לכרמיאל, לשכונה מסוימת, ובתוך 6 חודשים יקבל היתרים שם.
עבאס תיתי: נכון, הגשנו תוכניות אך אי אישור התוכניות נובע רק מנושא המדיניות, כפי שאני אומר בלשון חריפה מאוד, אני רואה בוועדת התכנון והבנייה לא וועדת תכנון ובנייה אלא וועדת הריסות וקנסות.
עבאס תיתי: אני רואה שהם נהנים ממה שהולך מבחינת הקנסות שם.
עבאס תיתי: לא ייתכן שאנו נגיש תוכניות ונגיע למצב מסוים אך משרד הבריאות לא יאפשר לנו לחבר תושבים שנמצאים על הקו הקיים מאחר וזה נקרא פיתרון קצה של הביוב.
עבאס תיתי: עוד פעם אני מדגיש, בשכונות מסוימות, בעיר שהיא במרחק עשרות מטרים, בכרמיאל, הכול הולך יפה וטוב.
עבאס תיתי: אני אומר שהמדיניות הזאת צריכה להיפסק ויש לתת את הפתרונות על מנת שנחייה כתושבים במדינה הזאת.
עבאס תיתי: תודה רבה.
יוסף ברון: רק תשובה לדובר האחרון, ראש מועצת בועיינה.
יוסף ברון: חבל שלא אומרים דברים מדויקים.
יוסף ברון: אנחנו כופפנו את משרד הבריאות.
יוסף ברון: שלחתי את מהנדס המחוז לפתור את הבעיה של הביוב.
יוסף ברון: יש אישור עם לוח זמנים, יש פיתרון קצה לכל בעיית הביוב בבועיינה לפני חודש.
יוסף ברון: רבותי, בא לציון גואל, הפתרון הזה אושר ונגמר ואני יכול להגיד פה בוועדה שיש פתרון לביוב.
עבאס תיתי: אדוני הממונה, אני מודה לך.
עבאס תיתי: אני יודע שאתה התערבת ועשית את המקסימום, אבל סבל של עשרות שנים, סנונית אחת לא מבשרת את הגשם.
גאלב מג'אדלה: כבוד הממונה, עכשיו תורך לפעול למען דיר אל אסד.
גאלב מג'אדלה: הייתי בדירה בקצה ללא היתר בגלל הביוב.
יוסף ברון: פתרון הקצה הוא לשלושת היישובים האלה.
יוסף ברון: יש פתרון.
עבאס תיתי: זה מלפני שבועיים.
עבאס תיתי: אם לא היה לחץ שלך לא היה פתרון.
עבאס תיתי: אבל איפה הם היו קודם?
גאלב מג'אדלה: עכשיו נעמיד את מי שלא נותן את הכסף.
גאלב מג'אדלה: צחי, בבקשה, מה יש לך להגיד להגנתך?
גאלב מג'אדלה: אחריו צביה אפרתי.
צחי דוד: בנושא הביוב אני פחות מתמצא.
צחי דוד: כמו שמר אימן סייף אמר ואני ארחיב קצת את היריעה, תוכנית 1539 שעברה בשנה שעברה היא תוכנית למגזר הערבי.
צחי דוד: לאחריה אושרו תוכניות חומש למגזר הבדואי בצפון, למגזר הדרוזי ולמגזר הבדואי בדרום, כחלק מתוכנית הגדרת ההתיישבות.
צחי דוד: בכולן קיבל הנדל"ן פרק משמעותי מבעבר, אם באמצעות סבסוד פיתוח קרקע פרטית, קרקע מדינה - במגזר הבדואי בדרום זו החלטה על סבסוד מזה זמן רב – אם באמצעות הגברת פרקי התכנון, אם באמצעות מתן תקציב נוסף לפתרונות דיור.
צחי דוד: במגזר הבדואי בצפון, לדוגמה, תוקצבו 100 מליון שקל לנושאי דיור.
צחי דוד: כלומר, הנושאים האלו מקודמים גם מבחינה תקציבית.
צחי דוד: כמו שמר אימן סייף אמר, הדגש הוא על בנייה רוויה, על תכנון.
צחי דוד: המדינה הכירה רק במגזר הערבי בצורך לבוא ולתכנן גם בקרקע פרטית.
צחי דוד: אין מקום, למעט למגזר הערבי, שבו המדינה מתערבת בתכנון בקרקע פרטית ובאה ומתקצבת את זה.
צחי דוד: זה פחות או יותר מגרש המשחקים התקציבי, המקומות שבהם המדינה מתערבת, אלו הכלים.
צחי דוד: פחות או יותר כפי שעלה פה בוועדה, אנו לא חיים בספירה אחרת.
גאלב מג'אדלה: גב' צביה אפרתי, בבקשה.
צביה אפרתי: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות שעלו כאן לגבי אישור התוכניות.
צביה אפרתי: אחד החסמים שהיה בתהליך אישור התוכניות המפורטות הוא הדרישה המאוד לגיטימית של הוועדה המחוזית, שהיא נכונה בכול תוכנית ובכול מקום שאנחנו מגישים, לבחינה של מיצוי הזכויות הקיימות בתוכנית.
צביה אפרתי: הבעיה ביישובים הערביים היא הנתח הגדול של הקרקע הפרטית.
צביה אפרתי: אי אפשר לכפות על בעלי הקרקע לבנות ולמצות את הזכויות ולכן, בקשנו, בתהליך הרענון של תמ"א 35 - וזה הוסכם על דעת עורכי התיקון של התמ"א ועל דעת משרד הפנים - להקל בתהליך הזה של הבדיקה, כי בעצם, התוכנית החדשה שבאה לאזור מגורים שהוא בקרקע המדינה, באה בשעה שהפוטנציאל בתוכנית הקיימת מאפשר כמות יחידות רבות שמאושרות, יותר מ-2020 שהיא תקופת החיים של התוכנית ואז באים ואומרים למה צריך תוכנית מפורטת נוספת.
צביה אפרתי: בגלל מבנה הבעלות נכנסת הגמשה כזאת.
צביה אפרתי: אני לא רוצה לדבר על הבעיות של האתמול, חלק מהבעיות שעלו כאן הן בעיות של אתמול ולדעתי המדינה כבר התגברה עליהן והיא הרבה צעדים קדימה וצריך להציב קדימה את הצעדים שכבר כן נעשו.
צביה אפרתי: אז נקודה אחת, על שולחן העבודה של הממשלה יש יותר מ- 40 אלף יחידות דיור בתכנון.
צביה אפרתי: בין במשרד השיכון ובין במינהל מקרקעי ישראל.
צביה אפרתי: אותרו קרקעות, לא חיכינו לתוכנית מתאר בתוקף.
צביה אפרתי: כל מה שעולה בקנה אחד עם תוכנית מתאר שהיא בתהליך עבודה ובחשיבה התכנונית לטווח ארוך זה יועד למגורים, נכנס להליכי תכנון ואנחנו יכולים להגיש לוועדה דו"ח של כל הקרקעות שהן בתכנון ע"י משרד הבינוי והשיכון.
צביה אפרתי: המינהל יכול להגיש דו"ח של כל האתרים של המינהל שאמורים לעבור למשרד הבינוי והשיכון, כמו האתר של יפיע.
גאלב מג'אדלה: אפשר לקבל את הדו"חות האלו?
צביה אפרתי: בהחלט.
צביה אפרתי: אפשר לקבל כל מה שבתכנון וכול מה שבתוקף.
צביה אפרתי: בסך הכול, על שולחן העבודה של משרד הבינוי והשיכון – האמת היא שהודיעו לי אתמול בלילה על הישיבה ולכן אני לא יכולה להגיד לכם בדיוק - יש, לדעתי, לפחות 10,000 יחידות דיור נמצאות בתוכניות בתוקף.
גאלב מג'אדלה: צביה, מהיכרותי את וועדות הכנסת, זאת אחת הוועדות היעילות והטובות.
גאלב מג'אדלה: לא רק בגלל המנהל, גם בגלל הצוות.
גאלב מג'אדלה: רק אתמול הודיעו לך?
גאלב מג'אדלה: את ציר מרכזי וחשוב.
טמיר כהן: לשכת השר קיבלה הודעה בשבוע שעבר.
צביה אפרתי: ביטלתי את הישיבה ובאתי כי הנושא חשוב היום למשרד השיכון והוא נמצא בציר המרכזי של העשייה שלו.
צביה אפרתי: תהליך התכנון מאוד נרחב בכל היישובים למעט ביישובים בהם אין קרקע, דיברו על ג'לג'וליה.
צביה אפרתי: ג'לג'וליה נמצאת בתוכנית החומש שהוביל מר אימן סייף.
גאלב מג'אדלה: לא נמצאת.
צביה אפרתי: זיהינו את הקרקעות, בעצם כולה קרקע פרטית, זאת אומרת, גם אני רוצה לעשות שם פעולות.
דניאל גרא: אז את לוקחת 700 דונם עכשיו?
צביה אפרתי: אני לא מכירה את עתודות הקרקע.
דניאל גרא: אבל אני אומר לך, בג'לג'וליה 2,000 דונם ו- 8,500 תושבים, עכשיו לוקחים 700 דונם למחסני הרכבת.
צביה אפרתי: אני לא רוצה לדבר על התשתיות הלאומיות.
צביה אפרתי: יש צרכים ואני לא רוצה להיכנס לזה.
גאלב מג'אדלה: צביה, אנחנו בעד שתהיה תשתית לאומית כמו רכבת אבל שייקחו מד"ר מוטי דלג'ו קצת קרקעות מיותרות ויתנו לג'לג'וליה.
גאלב מג'אדלה: במועצה אזורית דרום השרון יש לדלג'ו קרקעות רזרביות.
צביה אפרתי: אני לא הדוברת שלו ולא הדוברת של ג'לג'וליה.
צביה אפרתי: בנושא של אופי הבנייה.
צביה אפרתי: זה ברור שבתהליכי התכנון, התכנון ביפיע, בנצרת, בעראבה, בסחנין לא דומה לתכנון של שיח' דָ‏נוּ‏ן ולא דומה למזרעה, זאת אומרת שבתהליך התכנון עושים התאמה של התכנון למרחבים הכפריים.
צביה אפרתי: לצורך זה התאמנו סוגי מכרזים.
צביה אפרתי: אם בתב"ע יש אזור שהוא כפרי או סמי-כפרי כמו במנדא, במוקבלה, בנחף, שהם אזורים שעדיין לא מעויירים כמו שאנו מכירים ברחוב היהודי או בערים הערביות, אז התאמנו נוסח מיוחד של מכרז שמאפשר לאחים, דודים, גיסים, חברים, ילדים להתקבץ ביחד ולגשת יחד למכרז.
צביה אפרתי: אפשר לראות את הסנוניות הראשונות של השכונות האלה.
צביה אפרתי: זה עלה בדם להתחיל את התהליך הזה.
צביה אפרתי: זה ברור שלהכניס מוצר חדש, לא חשוב מה, לכול חברה, לוקח זמן והתהליך הזה כבר עובד.
צביה אפרתי: גם אם בתב"ע מותרות שמונה יחידות, אנחנו לא אומרים יבואו שמונה ביום הראשון.
צביה אפרתי: אנחנו אומרים: מינימום רוכשים ארבעה.
צביה אפרתי: אם יש ארבע אנחנו אומרים מינימום רוכשים שלושה, זאת אומרת, עדיין אנחנו משאירים מרווח.
צביה אפרתי: התהליך הזה כבר התחיל להניב פירות.
גאלב מג'אדלה: איך קראתם לתוכנית הזאת?
צביה אפרתי: זאת בנייה עצמית רוויה.
צביה אפרתי: יתר על כן, כשעברה החלטת הממשלה למענקים ולסבסוד הנוסף, שנעשתה לפי אמות מידה שוויוניות לכול היישובים שענו על אמות המידה – יש יישובים ערביים שנכנסו לתוכנית הזאת – קבענו שהסבסוד הנוסף יינתן גם לבנייה עצמית רוויה.
צביה אפרתי: כל המנגנון בנוי איך נותנים את זה לקבלנים אבל הכנסנו את החלק של הבנייה הרוויה.
גאלב מג'אדלה: זה מופיע בהמלצות שלכם?
צביה אפרתי: זה מופיע כבר בהחלטת הממשלה.
צביה אפרתי: אני רוצה להגיד שבנייה בלתי חוקית, בחלקה, נעשית מפני שיותר זול לבנות בנייה בלתי חוקית.
דניאל גרא: טעות.
דניאל גרא: יותר יקר.
צביה אפרתי: כדי לבנות בנייה חוקית צריך לשלם היטל השבחה – אני באה מדיון במשרד הפנים – לשלם היטלי פיתוח, לשלם אגרות היתר לשלם ים של כסף.
צביה אפרתי: הים הזה של הכסף הוא כל כך גדול, הוא מעיק ואני יכולה להבין שמרגע שאתר מסוים הופך להיות למגורים ומאושר בתוכנית מתאר, יותר קל לא לשאול אף אחד, הקרקע שלי, הקניין שלי, אני אעשה בו כטוב בעניי, זה הרבה יותר זול.