GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: לישיבה יוזמן מנכ"ל משרד האוצר, יושב ראש ההסתדרות, יושב ראש תע"ש, ועד העובדים, משרד הביטחון, רשות החברות הממשלתיות.
משה גפני: אני רוצה לדעת כמה דברים.
משה גפני: אני רוצה לדעת כי אם בכלל אין פערים בין העמדות, אני לא מבין את כל הישיבה שאנחנו מקיימים היום והיא נראית לי משונה לחלוטין.
משה גפני: יש כאן משהו מצחיק בכל הסיפור, ואם זה לא היה כל כך שלנו, היינו צוחקים אבל הבעיה היא שאנחנו בוכים.
משה גפני: אני רוצה לדעת גם מה עושים עם המשכורת.
שי חרמש: אני אתאם ישיבה עם טמיר.
שי חרמש: הכסף שהועבר בסוכות כולל גם את המשכורת עכשיו?
משה גפני: אין כסף והם גם לא מבקשים להעביר.
ניצה פוזנר: אנחנו לא יוזמים בקשה.
משה גפני: הם לא יוזמים והם לא מבקשים.
ניצה פוזנר: זה לא בסמכותנו.
משה גפני: אני כבר לא נמצא בדילמה המוסרית.
משה גפני: אחרי שהתחייבתי שאני לא אעשה בלי מתווה, אין לי את הדילמה המוסרית כי אף אחד גם לא מבקש.
משה גפני: הם אומרים שאין כסף.
משה גפני: אני מבקש לעשות זאת בדחיפות.
ציון פיניאן: על סדר היום תקנות מלווה קצר מועד (סדרות שונות) (תיקון), התשע"א-2011.
: אנחנו ביקשנו לתקן את התקנות האלה שעוסקות במק"ם.
: התקנה הזאת הוגשה לכם על ידי האוצר לבקשתנו.
: מדובר בתקנות המק"ם הוא אגרות חוב שהמדינה מנפיקה והן נמכרות על ידי בנק ישראל.
: זה כלי שמשמש את בנק ישראל במסגרת הפעילות המוניטרית שלו.
: אנחנו ביקשנו להאריך את התקופה של אגרות החוב משנה ל-13 חודשים.
שי חרמש: בעקבות השינוי על המיסוי של משקיעי חוץ?
: בלי קשר.
: זה מאפשר לנו גמישות כאשר אנחנו משתמשים בכלי הזה בגלל המועד שבו התקנות מונפקות אל מול המועד בו הן נפרעות.
: אנחנו רוצים שיהיו 13 חודשים ולא 12 חודשים, כדי שתהיה גמישות ותהיה התאמה בין המועדים.
: זה התיקון הראשון.
: התיקון השני הוא לתקן את ההפניה מחוק בנק ישראל הישן לחוק בנק ישראל החדש שנחקק בשנה שעברה.
רוחמה אברהם-בלילא: עד עכשיו לא נוצרה הבעיה הזאת ולא היה צורך לתקן אותה עוד קודם?
רוחמה אברהם-בלילא: זה דבר חדש?
מירי רגב: זה לא דבר חדש.
מירי רגב: למעשה פעמיים בשנה,
מירי רגב: בגלל לוח השנה העברי, נוצר מצב שבו מק"ם נפדה לפני שאנחנו מנפיקים.
מירי רגב: סדרי הגודל של סדרות מק"ם הוא בערך עשרה מיליארד שקלים, מה שגורם להזרמה של שמונה מיליארד שקלים לשוק ואנחנו צריכים לטפל בזה בכלים האחרים שלנו.
מירי רגב: אנחנו רק מנפיקים בגלל המגבלה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: האם צפוי מראש שיש פרק זמן בגלל הלוח העברי?
מירי רגב: זה תמיד יקרה.
רוחמה אברהם-בלילא: למה אי אפשר לתקן אחת ולתמיד?
רוחמה אברהם-בלילא: לבוא ולומר שברגע שיש שנה מעוברת, המניין יהיה 13 חודשים.
מירי רגב: זה לא רק בשנה מעוברת.
מירי רגב: אנחנו מנפיקים מק"ם ביום שלישי, הראשון של כל חודש.
מירי רגב: יש משמעות ליום.
מירי רגב: בגלל לוח השנה העברי, בגלל המבנה שלו, תמיד פעמיים בשנה יהיה לנו מקרה בו אנחנו קודם נפרע את המק"ם ורק אחרי שבוע ננפיק מק"ם.
מירי רגב: אנחנו רוצים שלא תהיה אי התאמה כזאת.
מירי רגב: אנחנו מבקשים 13 חודשים לא בגלל שאנחנו צריכים 13 חודשים אלא כדי שיהיה לנו את הזמן המתאים.
מירי רגב: בסך הכול אנחנו צריכים כמה ימים בודדים אבל כדי שלא יהיה לנו מצבים קיצוניים אנחנו מדברים על 13 חודשים.
מירי רגב: זה גם מה שמתאים למה שמופיע בחוק בנק ישראל כחלק מההסכמה עם משרד האוצר.
שלומית ארליך: במלים אחרות, החשש הוא שאם המכרזים של המק"ם נעשים פעם בחודש ביום שלישי, ייווצר מצב שבו המק"ם החדש יוצא לפני המק"ם הישן.
שלומית ארליך: אנחנו רוצים למנוע את זה על ידי הארכת הזמן.
: זה המצב שקיים היום.
: זה לא חשש אלא זה המצב שקיים היום.
: יש פעמיים בשנה כאלה שהמק"ם נפרע.
שי חרמש: זה יוצר בעיה תזרימית שאתם פורעים לפני שאתם מנפיקים?
שי חרמש: באמת?
: זה לא יוצר בעיה תזרימית כי בנק ישראל מכסה על זה בכלים האחרים שלו, אבל באופן כללי, להזרים עשרה מיליארד שקלים.
שי חרמש: הנגזרת הזאת יוצרת בעיה תזרימית.
: זאת בעיה אנחנו יודעים לפתור אותה, אבל לא נכון לפתור אותה בדרך הזאת אלא בדרך הישירה ולא העקיפה.
שי חרמש: הצלחתם לשכנע.
שלומית ארליך: הדבר הנוסף הוא שאנחנו עושים איזשהו תיקון של הפניה שגויה בתקנות לחוק בנק ישראל.
שלומית ארליך: במקום סעיף 45, סעיף 49(ב).
שי חרמש: האופוזיציה בעד.
ציון פיניאן: אנחנו מצביעים על תקנות מלווה קצר מועד (סדרות שונות) (תיקון), התשע"א-2011.
ציון פיניאן: ה צ ב ע ה התקנות אושרו פה אחד תודה.
ציון פיניאן: על סדר היום קרן הצלת ארגונים חברתיים, הצעתה של חברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא, וקיצוץ מסיבי בקרן הסיוע של הממשלה לעמותות, הצעתו של חבר הכנסת זבולון אורלב.
רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב לכל נציגי העמותות שהגיעו לכאן.
רוחמה אברהם-בלילא: אני אקדים ואומר כמה משפטי רקע לפנייה.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו עדים, לפחות בעשר השנים האחרונות, לסיטואציה בה בזכות המגזר השלישי, בזכות אותן עמותות, כמה אנשים טובים שמשקיעים ממרצם, מכספם ומזמנם, אנחנו זוכים לראות תופעה מאוד מאוד ייחודית ויפה של ישראל השנייה, שאנחנו הפוליטיקאים וההנהגה לעתים מתעלמים מהם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאלמלא אותו טיפול חשוב שאתם מעניקים, הרבה מאוד אנשים היו נופלים בין הכיסאות והיינו מגיעים לתקופה הרסנית וקשה יותר.
רוחמה אברהם-בלילא: קודם כל, תודה לכם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני באמת מלווה את הסוגיה הזאת בשנים האחרונות, וייאמר גם לזכותו של ידידי סמנכ"ל עמותת ידיד, רן מלמד, שביחד אתו אנחנו מעבירים הרבה מאוד הצעות חוק חברתיות ואנחנו לא מרפים מהסוגיה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: בשנת 2009, כאשר היה המשבר הכלכלי העולמי, חווינו כולנו על בשרנו את פרשת מיידוף וכל העמותות שנאלצו לקבל תרומות, הגיעו למצב כזה בו הייתה נדרשת התערבות חד משמעית של הממשלה על מנת להציל את אותן עמותות שמסייעות ועוזרות.
רוחמה אברהם-בלילא: בשנת 2009 הממשלה החליטה – ויש החלטת ממשלה – להציל את אותן עמותות על ידי הקצאת תקציב של 200 מיליון שקלים בשנה.
קריאה: לשנתיים.
רוחמה אברהם-בלילא: לשנתיים.
רוחמה אברהם-בלילא: בשנת 2009 הייתה הקצאה של מאה מיליון שקלים ובשנת 2010 הוקצו מאה מיליון שקלים נוספים.
רוחמה אברהם-בלילא: בדצמבר 2009, ב-16 בדצמבר, שר הרווחה דאז היה יצחק הרצוג ואמרתי שאז הממשלה בראשות קדימה החליטה על הקצאה של מאתיים מיליון שקלים אבל קמה ממשלה חדשה בישראל ובהסכמים הקואליציוניים של אותה ממשלה חדשה בישראל, דהיינו, הסכם קואליציוני בין מפלגת העבודה לבין מפלגת הליכוד, סוכם על אותו מתווה.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, כל מאתיים מיליון השקלים הללו יחולקו.
רוחמה אברהם-בלילא: משרד הרווחה אז נכנס לבירוקרטיה של קביעת קריטריונים ואני לא אכנס לקריטריונים כאלה ואחרים אבל אני אומר שבדצמבר, במחצית דצמבר 2009, הגענו לשלב בו שר הרווחה אומר במענה לשאילתא שלי, זה היה ב-16 בדצמבר 2009, ש: "החלטת הממשלה הראשונה של הממשלה הזאת – שאני הבאתי לממשלה – הייתה כינונו של צוות להקמת הקרן ואכן הגענו בשעה טובה להחלטה מלאה ערב תקציב המדינה על קרן שתהיה שווה למאתיים מיליון שקלים כפי שפירטתי.
רוחמה אברהם-בלילא: אז הוא מפרט את רמת המינוף וכולי".
רוחמה אברהם-בלילא: אמרתי לו: אדוני השר, עוד שבועיים נותרו לשנת התקציב 2009, איך תקצו את כל הכסף לכל העמותות?
רוחמה אברהם-בלילא: הוא אמר לו: "או-טו-טו, אני מקווה – ואני מצטטת – בתוך עשרה ימים תיגמר כל הפרוצדורה הזאת ואז הוועדה תתכנס ותחליט על ההקצאה, ובוודאי ובוודאי זה יהיה מתקציב 2009 המתחייב".
רוחמה אברהם-בלילא: אז שאלתי עוד כמה שאלות ואמרתי שאלה עשרה ימים וזה לא נראה לי.
רוחמה אברהם-בלילא: כאן מתנהל איזשהו ויכוח, אבל שר בממשלת ישראל עומד, מתחייב ואומר שאנחנו ננצל את התקציב הזה וזה מחולק שתי מנות, מאה מיליון ומאה מיליון.
רוחמה אברהם-בלילא: שוב אני חוזרת ואומרת ששנת 2009 מסתיימת והוא אומר לי שאני לא אדאג, הכול יהיה בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא: שנת 2009 עברה, שישים מיליון שקלים חולקו אז, מאה מיליון שקלים שהיו אמורים להיות מחולקים במהלך 2010 – האוצר החליט בלי להתייעץ, בלי לבדוק את מצב השטח, שהוא מקצץ ב-2010 סכום של שבעים מיליון שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: מלאים אותם.
רוחמה אברהם-בלילא: קודם כל, לפני חודש וחצי שאלתי את שר האוצר וגם את שר הרווחה - ארבעים מיליון שקלים משנת 2009 שהיו אמורים להיות מחולקים, לא חולקו – לאן הלך הכסף.
רוחמה אברהם-בלילא: בשנת 2010 שלושים מיליון שקלים חולקו אבל איפה עוד שבעים מיליון שקלים?
רוחמה אברהם-בלילא: דהיינו, מתוך מאתיים מיליון שקלים חולקו תשעים מיליון שקלים ונשארו 110 מיליון שקלים שלא חולקו.
רוחמה אברהם-בלילא: זה נכון שבד בבד אנחנו לא רואים את זה וזה אולי דבר לא רגיל, אבל העמותות האלה עובדות גם באופן מקצועי וגם הן עשו איזושהי התייעלות מסוימת אבל הממשלה ממשיכה לשלוח את אותם מסכנים אל אותן עמותות כדי שימשיכו לטפל בהם.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, אתה תשמע עכשיו – ונמצאים כאן נציגים של עמותות רבות וביקשתי שיזמנו אותם לכאן במכוון – עמותות חשובות שמטפלות באמת בסוגיות הכי קשות ובתופעות הכי קשות של ישראל השנייה, וזה דווקא בשעה שאנחנו היינו עדים לקיץ שבו הציבור במדינת ישראל אמר שהוא רוצה להגיע לסיטואציה אחרת, לצדק חברתי במדינה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב ראש, אנחנו מצד אחד מדברים על צדק חברתי בו מעמד הביניים הולך וקורס, צדק חברתי בו אלה שמשתכרים 15 אלף שקלים לא גומרים את החודש, וכאן אנחנו מדברים על סיטואציה של אנשים רעבים.
רוחמה אברהם-בלילא: העמותות הללו, אם הן לא יעזרו ולא יסייעו לאנשים האלה, אלה לא אנשים שלא מצליחים לגמור את החודש, אלה לא אנשים שיצטרכו להתלבט אם לקנות את התרופה שהם זקוקים לה, או ימלאו דלק כדי להגיע למקום העבודה, או לקנות את מנת העוף הבשרית.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא רק אוכל.
רוחמה אברהם-בלילא: מדובר כאן על סניפים שמטפלים בנערים בסיכון, מדובר כאן על אנשים שבאמת מסייעים לפרויקטים ואתם תכף תשמעו אותם.
רוחמה אברהם-בלילא: לדעתי אנחנו צריכים לדרוש מהאוצר – ואני מקווה מאוד שנמצאים כאן נציגי האוצר ומשרד הרווחה.
קריאה: הם נמצאים כאן.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מקווה מאוד לשמוע כמה דברים.
רוחמה אברהם-בלילא: קודם כל איך זה שבהחלטה שרירותית מחליטים ללכת על קיצוץ כזה כאשר מתוך מאתיים מיליון השקלים מעלימים 110 מיליון שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לדעת בפירוש לאן הלך אותו תקציב ואני מקווה לקבל כאן את התשובה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מצפה ממך אדוני היושב ראש, אני לא מתכוונת להרפות מהעניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני העליתי את זה בעקביות החל מחודש ספטמבר.
רוחמה אברהם-בלילא: אמרתי שערב החגים, אנשים עומדים בתור כדי לקבל את אותה חבילת קרטון שאני לא רוצה להתווכח עליה ובאמצעות אותו חוק של הקמת המועצה לביטחון תזונתי אני מקווה שכאשר תקים אותה, ישראל תגיע לסיטואציה בה אנחנו נשמור על כבודם של אותם אנשים כדי שלא יקבלו את אותו קרטון ואולי נלך צעד משמעותי קדימה לגבי כרטיס מזון אבל זה נושא לדיון אחר.
רוחמה אברהם-בלילא: כאמור, אין בכוונתי להרפות מהעניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני דורשת שאנחנו נמשיך לקיים ישיבות באופן רציף עד אשר אותה החלטת ממשלה תכובד, הממשלה שהייתה גם בראשותנו וגם בראשותכם, ואני יודעת שאתה ער, שאיכפת לך וכי אתה מסייע לאותם אנשים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני יודעת גם על חלוקת קמחא דפסחא שאתה עושה ואני מברכת על כך שאתה יושב בראשות הישיבה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: חלילה, אני לא רוצה לפגוע בחבר הכנסת גפני כי גם הוא מאוד בעד העניין הזה וכשהוא שמע, הוא ניסה לסייע ולדבר עם שני השרים.
רוחמה אברהם-בלילא: לאור כל המשברים שפוקדים אותנו – בין אם אלה המתמחים, המורים וכולי – ועוד יפקדו אותנו, אסור לנו להזניח את הנושא החשוב הזה ולתת לו ליפול בין הכיסאות.
זבולון אורלב: אני רוצה להודות לך ולחבר הכנסת גפני על זימון הדיון ובעיקר להודות לחברתי, חברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא שהייתה הראשונה שביקשה לקיים את הדיון כאן בוועדה.
זבולון אורלב: אני פניתי בלי קשר כיוון שזו הכנסת השנייה בה אני משמש בין היתר גם כיושב ראש השדולה הפרלמנטרית לקידום החברה האזרחית.
זבולון אורלב: דבר ראשון שחשוב לציין – ואני חושב שחשוב שהוועדה תאמר - הוא להעלות על נס את חשיבות עבודת העמותות.
זבולון אורלב: המגזר השלישי במדינת ישראל ראוי להוקרה ולהערכה רבה על עבודתו.
זבולון אורלב: הוא, בשונה מכל העולם המערבי, תורם לאוצר המדינה יותר כסף מאשר מקבל בתמיכות.
זבולון אורלב: מחקרים מצביעים בעליל שהעמותות תורמות לאוצר המדינה יותר מאשר התמיכות שהן מקבלות.
זבולון אורלב: ניסיון לשנות חוקים וכדומה עולה לנו בקושי רב.
זבולון אורלב: יש עכשיו דיון על סדר היום בהצעת חוק להפחתת מס השכר, מס שכר לא חל על המגזר העסקי אלא רק על העמותות ואנחנו רבים אם להפחית אחוז אחד או שניים ומתקיימת מלחמת עולם על הדבר הזה.
זבולון אורלב: עד שביטלנו את מס העסקים, גם כן עלה לנו במאמצים רבים.
זבולון אורלב: אני אומר לאדוני ביושר, ואני יודע שאני מדבר אל יושב ראש ישיבה שהוא רגיש מאוד חברתית, מבין את חשיבות העמותות, דווקא על רקע המדיניות הליברלית שלטעמי היא מוגזמת, שהממשלה מקצצת שירותים, מפחיתה שירותים, ולכן יש חשיבות גדולה מאוד לעמותות.
זבולון אורלב: המשבר הכספי שהחל בשנת 2008 בעולם, שהשפיע דרמטית על הזרמת התרומות ולא רק בחוץ לארץ, לא הסתיים.
זבולון אורלב: קח לדוגמה את ההתמוטטות של מיידוף, המעילה שלו, שמשפיעה עד היום.
זבולון אורלב: יש קרנות שאני לא רוצה לנקוב בשמן שבעבר היו תומכות במיליונים והפרויקטים שלהם נסגרים.
זבולון אורלב: אני לא רוצה להזכיר שמות כי לא קיבלתי רשות מהן והן לא רוצות להצטייר כאילו הן פושטות רגל, אבל אני מוכן לומר לאדוני בארבע עיניים את השמות.
זבולון אורלב: הן במצב אנוש, במצב כספי קשה.
זבולון אורלב: לא רק זה אלא שגם התרומות בארץ פחתו.
זבולון אורלב: בכלל לגבי התרומות בארץ, אנחנו לא במקום טוב בעולם.
זבולון אורלב: בתרומות בישראל לעמותות, אנחנו מפגרים אחרי העולם המערבי.
זבולון אורלב: אגב, גם מפגרים בהתנדבות.
זבולון אורלב: כל ההילה של התנדבות, אנחנו עדיין צריכים תיקון גדול בעניין הזה.
זבולון אורלב: אדוני, כיושב ראש השדולה הייתי שותף למהלך החשוב שציינה עמיתתי בהקמת הקרן הזאת.
זבולון אורלב: אני אומר בכלל פשוט מינהלי שאם הקציבו מאתיים מיליון שקלים ויצרו תהליך להוצאת הכספים והכספים לא הוצאו, הטעות היא לא בתקציב אלא הטעות היא בתהליך.
זבולון אורלב: היה כשל בתהליך שהביא לכך שהכספים האלה לא בוצעו.
זבולון אורלב: הואיל והייתי שותף באיזשהו שלב עם מנכ"ל משרד הרווחה בגיבוש הקריטריונים לגבי מי רשאי ומי לא רשאי, פירושו של דבר שצריך לתקן את התהליך ולא לקחת את הכסף.
זבולון אורלב: זה כסף קודש של הציבור בישראל, של המגזר השלישי ואסור לקחת אותו.
זבולון אורלב: אסור לקחת אותו.
זבולון אורלב: צריך גם להבין שתקציב התמיכות לא גדל.
זבולון אורלב: אם הממשלה הייתה אומרת לעזוב את ה-110 מיליון שקלים שלא העבירה לעמותות אבל היא הגדילה את תקציבי התמיכות בעמותות כדי שזה יהיה בחוק הכלים השלובים – זה לא כך.
זבולון אורלב: לא הוגדל התקציב.
זבולון אורלב: על סדר היום אדוני היושב ראש עומדת היכולת של המגזר השלישי לפעול.
זבולון אורלב: לכן אנחנו תובעים ממשרד האוצר להמשיך ולהעמיד את התקציב הזה ל הרווחה.
זבולון אורלב: התביעה שלנו למשרד הרווחה היא לעשות רביזיה בכל התהליך למיצוי הכספים האלה, לראות איפה היה הכשל, מה היה הקריטריון שבלם ושלא אפשר שחרור כספים וכדומה ולתקן את הדבר הזה כדי שהעמותות במדינת ישראל יוכלו לפעול.
זבולון אורלב: אלה שתי התביעות.
זבולון אורלב: אני אומר לאדוני שאני לא יודע אם צריכים החלטה בוועדה.
זבולון אורלב: אני מניח שנהיה שנינו שותפים לה.
זבולון אורלב: אנחנו נשתדל לעצור העברות כספים במשרד האוצר, לא במשרד הרווחה.
זבולון אורלב: אנחנו לא נפגע בהעברות כספים של משרד הרווחה.
רוחמה אברהם-בלילא: לא לפני שיאמרו להיכן הלך הכסף הזה.
זבולון אורלב: אני כבר יכול להגיד לך שהוא חזר לרזרבה הכללית.
זבולון אורלב: זה מה שיענו לך.
רוחמה אברהם-בלילא: אז שיחזירו אותו מהרזרבה הכללית.
זבולון אורלב: אני מסכים אבל מי שצריך להחזיר מהרזרבה, זה משרד האוצר.
זבולון אורלב: אני בטוח שנהיה שנינו שותפים ואני כחבר קואליציה אומר את הדבר הזה, שאני אתנגד להעברות כספים בתוך משרד האוצר או בקשות שמשרד האוצר מביא עד שיוחזר הכסף הזה לטובת המגזר השלישי.
ציון פיניאן: אני רוצה לומר שלוועדה הזו יש מספיק שיניים וכוח כדי לחייב את המשרדים הממשלתיים וגם את משרד האוצר לטפל בנושא הזה, אבל אני אתייחס לזה בסיכום.
ציון פיניאן: נציג האוצר.
רבקה לויפר: רבקה לויפר, אני רפרנטית רווחה באגף התקציבים.
רבקה לויפר: להעמיד דברים על דיוקם.
רבקה לויפר: התקדים הוא שהוקמה קרן סיוע.
רבקה לויפר: קרן הסיוע הוקמה בעקבות המלצות של צוות ומטרתה הייתה לסייע לעמותות שנפגעו כתוצאה מהמשבר הכלכלי.
רבקה לויפר: התקציב שהוקצה לקרן היה מאה מיליון שקלים בשנת 2009 ומאה מיליון שקלים בשנת 2010.
רבקה לויפר: צוות שקבע את אמות המידה לחלוקת הכספים נתקל בתופעה והתופעה הייתה שעמותות, כשהן נדרשו להוכיח את זה שהן אכן נפגעו מהמשבר הכלכלי, לא הצליחו.
רוחמה אברהם-בלילא: פרק זמן של שבועיים ומרגע בו התחלתם.
רוחמה אברהם-בלילא: ציתם שהעמותות יוכיחו שהן לא נפגעו כלכלית.
רבקה לויפר: שוב להעמיד דברים על דיוקם.
רבקה לויפר: תקציב הקרן לשנת 2009 הועבר לשנת 2010 על מנת שיהיה זמן להוכיח וגם ניתנו כל פעם הארכות.
רבקה לויפר: העבודה לא נעשתה בשבועיים.
ציון פיניאן: החברים שאלו היכן עומד הנושא של 110 מיליון שקלים.
רבקה לויפר: אני אסביר.
רבקה לויפר: בשנה הראשונה נקבעו אמות מידה סבירות בכל קנה מידה.
זבולון אורלב: לדעתך.
רבקה לויפר: לדעתי ולדעת כל חברי הצוות.
ציון פיניאן: לא לדעת חברי הכנסת.
זבולון אורלב: לא, ממש לא.
זבולון אורלב: אוני היושב ראש, אמרתי שאני למדתי בשיעור א' במינהל שאם מטרה מסוימת שארגון הציב לעצמו לא מתממשת, צריך לבדוק את התהליך.
זבולון אורלב: אם התהליך הזה לא הביא לתוצאה שנסייע לעמותות במאתיים מיליון שקלים, היה כשל בתהליך, בין היתר כאן, באמות המידה.
רבקה לויפר: העמותות לא הצליחו להוכיח פגיעה של עשרה אחוזים בתקציב שלהן.
רבקה לויפר: זאת אומרת, היה משבר כלכלי בשנת 2008, העמותות היו צריכות להציג דוח של הכנסות אבל הן לא הצליחו להוכיח פגיעה.
רבקה לויפר: בסוף השנה התקציב שהיה ניתן לחלק חולק.
רבקה לויפר: לשנה הבאה, אנחנו – אלה לא אנחנו אלא זאת הממשלה, חברי הצוות – הגיעו למסקנה.
ציון פיניאן: מה זה שנה הבאה?
רן מלמד: הכסף לא חולק.
רן מלמד: ומה עשיתם עם הכסף שנשאר?
ציון פיניאן: סליחה, אני מבקש לא להתפרץ.
רן מלמד: יושבת כאן נציגת משרד האוצר ואומרת דברים.
רן מלמד: זאת לא פעם ראשונה שהיא עושה את זה.
ציון פיניאן: אני מבקש.
ציון פיניאן: זאת פעם אחרונה שאתה עושה את זה.
רבקה לויפר: בינתיים אני רק מתארת מה היה.
רבקה לויפר: בכל מקרה, התקציב הזה חולק.
רבקה לויפר: התקציב שאושר על פי מבחני התמיכה.
רוחמה אברהם-בלילא: כמה עמותות קיבלו כסף בשנת 2009, מתוך כמה?
יריב לוין: 123.
רוחמה אברהם-בלילא: 123 מתוך כמה?
יריב לוין: פנו לקרן, פורסם RFI, פורסם קול קורא, אליו פנו 577 עמותות.
ציון פיניאן: עברנו כבר למשרד הרווחה?
ציון פיניאן: האוצר עוד לא סיים את דבריו.
רוחמה אברהם-בלילא: 577 עמותות פנו, מתוכן קיבלו רק 123.
יריב לוין: 394 פנו למבחן התמיכה, כי הרי הממשלה פרסמה מבחן תמיכה, ולמעשה בסוף הדרך עמדו בכל התנאים 123 עמותות שהתחלקו יחד בסכום של קרוב ל-59 מיליון שקלים.
קריאה: פחות מעשרים אחוזים.
זבולון אורלב: מבחני התמיכה הם לא תורה מסיני.
זבולון אורלב: מבחני התמיכה לא ממלאים את הייעוד ולכן צריך לשנות אותם.
יריב לוין: חלק מהעמותות בעצמן לא הגישו בקשה לתמיכה מסיבות שאנחנו לא יודעים.
יריב לוין: למשל, היו כל מיני תנאים שאני מניח שהייתה הנחה אצל חלק מהעמותות שידעו שהן לא יצליחו לעמוד בתנאי.
זבולון אורלב: כי קבעתם תנאים כאלה שאי אפשר לעמוד בהם.
זבולון אורלב: לכן הן לא הגישו.
ציון פיניאן: נחזור לנציגת האוצר.
רבקה לויפר: בסופו של דבר מה שהוחלט על ידי חברי הצוות היה לשנות את מבחני התמיכות מצד אחד.
רבקה לויפר: מצד שני להקטין את קרן הסיוע כי לא יתכן שכאשר העמותות נדרשות להוכיח פגיעה בהכנסות והן לא מצליחות, הממשלה תצטרך כביכול בטענה של ירידה בהכנסות כתוצאה מהמשבר הכלכלי לתקצב אותן כאשר לא הייתה ירידה בהכנסות.
רוחמה אברהם-בלילא: לצורך העניין היה הליך של שימוע?
רוחמה אברהם-בלילא: הזמנתם את העמותות לשאול אותן למה זה קרה ומה המצב בדיוק?
רן מלמד: שום דבר לא היה.
רבקה לויפר: הליך של שימוע לא היה והוא לא נדרש.
זבולון אורלב: רק הפגיעה של מיידוף במדינת ישראל, זה מאות מיליונים.
זבולון אורלב: צריכים להיות תלמיד חכם כדי לבין את הדבר הזה?
יריב לוין: הייתה כאן הערה שלא היה שימוע, אבל כן היה שימוע.
יריב לוין: אתן לכם דוגמה.
יריב לוין: אנחנו נפגשנו עם מומחים בכירים באקדמיה שמכירים את נושא המגזר השלישי והם אמרו לנו, לממשלה, להיזהר.
זבולון אורלב: אני לא יודע מי אלה המומחים.
זבולון אורלב: תגיד שמות.
יריב לוין: למשל פרופסור הלל שמידט שאמר שאתם תפתחו את קרן הסיוע הזאת ומה שיקרה זה שאתם תעקרו את השיניים של המגזר השלישי.
רן מלמד: אותו הלל אמר שיש חמישה אחוזים ירידה.
ציון פיניאן: כולכם רוצים לדבר אבל אני מבקש לשמור על הסדר.
יריב לוין: אני רק אומר שהקרן הזאת עשתה דבר ייחודי.
יריב לוין: יושב כאן רן מארגון ידיד שיש לנו אתם שותפויות.
יריב לוין: הקרן הזאת תמכה בארגוני סנגור.
יריב לוין: מעולם הממשלה לא תמכה בארגוני סנגור.
יריב לוין: זאת הקרן הראשונה שעשתה את זה.
יריב לוין: אחת האזהרות שהייתה לנו אמרה שאם הממשלה תתמוך בארגונים כאלה, היא תקהה את השיניים שלהם.
רוחמה אברהם-בלילא: בכמה אחוזים ירדו התרומות?
רן מלמד: זה לא קרה.
יריב לוין: נכון, אני שמח שזה לא קרה.
רן מלמד: אז תגיד שזה לא קרה.
יריב לוין: זאת הסיבה שתמכנו.
יריב לוין: אתה יודע שעמדתנו הייתה שצריך לתמוך בארגוני סנגור, כי אתם מאתגרים את הממשלה ואתם מציבים בפנינו יעדים.
רן מלמד: תגיד שהפחד הזה היה לא מבוסס.
יריב לוין: אני אומר.
ציון פיניאן: מר מלמד, אתה תדבר בתורך.
ציון פיניאן: אי אפשר לתקוף אותך כל הזמן.
ציון פיניאן: זה לא הולך כך.
רוחמה אברהם-בלילא: בכמה אחוזים התרומות ירדו במהלך 2010 ו-2011 כאשר החלטתם באופן שרירותי?
יריב לוין: היו שני מבחני תמיכה, האחד של 2009 ואחד של 2010.
יריב לוין: ב-2009 אנחנו קבענו סעיף של איתנות פיננסית כי למעשה איך הממשלה יכלה לתת את הכסף הזה לעמותות?
יריב לוין: הן היו צריכות להוכיח שהן באמת נפגעו מהמשבר.
יריב לוין: בשנת 2009, כשהן היו בתוך המשבר, הן לא יכלו להוכיח את זה בו זמנית.
רוחמה אברהם-בלילא: בכמה ירדו התרומות בשנת 2009?
יריב לוין: בממוצע.
יריב לוין: הקרן קבעה שעמותה שתוכל לזכות תצטרך להוכיח שלפחות עשרה אחוזים מהכנסות העצמיות מתרומות או ממכירת שירותים.
רוחמה אברהם-בלילא: את הנוסחה הזאת הבנתי.
זבולון אורלב: למה עשרה אחוזים ולא שלושה אחוזים?
רוחמה אברהם-בלילא: בכמה ירדו התרומות?
זבולון אורלב: ארגון שיש לו עשרה מיליון שקלים, למה אתה צריך שהתרומות יפחתו במיליון שקלים, בעשרה אחוזים?
זבולון אורלב: למה לא שלושה אחוזים?
רוחמה אברהם-בלילא: בכמה ירדו התרומות בשנת 2010?
זבולון אורלב: מי קבע עשרה אחוזים?
זבולון אורלב: צעקתי אזה ואמרתי שלא תקבעו עשרה אחוזים.
זבולון אורלב: עמותה שנפגעת ב-300 אלף שקלים מתוך עשרה מיליון שקלים, זה ה-300 אלף שקלים שקובעים את גורלה.
רוחמה אברהם-בלילא: בכמה ירדו התרומות במהלך 2010?
יריב לוין: בשנת 2009 הממוצע היה שבעה אחוזים.
רוחמה אברהם-בלילא: וב-2010?
רוחמה אברהם-בלילא: הרי המספרים האמיתיים צריכים להופיע ב-2010 משום שב-2009 אם אותן חברות הפסידו, אלה שהיו אמורות להעביר מאותם כספים שהן הרוויחו לטובת העמותות והן הפסידו, אז תראה ירידה משמעותית במהלך 2010 ו-2011.
זבולון אורלב: קבעתם שהעמותות שמחלקות מלגות לא יכולות להגיש את הבקשה.
יריב לוין: העברה לפרטיים.
זבולון אורלב: מי קבע?
זבולון אורלב: זה חלק מהעניין, שעוזרים לתלמידים חלשים.
זבולון אורלב: עוזרים להם בביגוד, עוזרים להם לקנות ספרי לימוד, ולמה החלטתם שהעמותות האלה לא יקבלו?
שלמה מולה: או שהן עוזרות לעולים.
זבולון אורלב: למה החלטתם שהם לא יקבלו?
יריב לוין: אדוני חבר הכנסת אורלב, הקרן כן תמכה למשל בעמותות שהן עמותות שמספקות סלי מזון.
יריב לוין: כלומר, משהו שהוא במוצר, כן קיבלו את זה כדבר שאפשר לתת עליו תמיכה.
יריב לוין: הרבה עמותות מזון באמת קיבלו תמיכה מהקרן.
זבולון אורלב: מלגות, לא.
יריב לוין: מלגות, לא.
זבולון אורלב: נתווכח על זה.
ציון פיניאן: חבר הכנסת שלמה מולה.
שלמה מולה: האמת היא שאנחנו נמצאים בתיאטרון אבסורד.
שלמה מולה: אני אגיד לך מה היה.
שלמה מולה: אני ועוד כמה חברים היושבים כאן מלווים את שתי הקרנות, קרן הסיוע למפעלים במצוקה וכסף שלקחו, דרך אגב, גם מהעובדים בסיכום עם עופר עיני בנושא שנקרא שולחן עגול, כאשר באו ואמרו שיש קרן שצריך לסייע למובטלים במצוקה ובואו ניתן להם.
שלמה מולה: אמרו שאין בעיה.
שלמה מולה: לקחו כסף מהעובדים והכסף הזה בסופו של דבר לא הגיע ליעדו.
שלמה מולה: המפעלים נסגרו ובסופו של דבר יצרו קריטריונים מכאן ועד הודעה חדשה.
שלמה מולה: אפשר לרשום את הקריטריונים על הדפים מכאן, ואני לא מגזים, עד למבשרת ציון.
שלמה מולה: תנאים על גבי תנאים, תנאים על גבי תנאים, תנאים על גבי תנאים.
שלמה מולה: מה שקרה בסופו של דבר היה שמשרד האוצר נאלץ בהוראת הכנסת להחזיר את הכספים.
שלמה מולה: זה מה שקרה כי גם העניין הזה עלה.
שלמה מולה: אנחנו באנו ואמרנו לכם במשרד האוצר שאתם מעלים קריטריונים לא צודקים ולא נכונים.
שלמה מולה: המטרה שלכם הייתה בסוף לא לשלם לעמותות.
שלמה מולה: מה שקורה זה שמצד אחד מדינת ישראל מתנערת מאחריותה לרווחת אזרחיה ואומרת שהעמותות יעשו.
שלמה מולה: כשהעמותות נמצאות במצוקה, בזמן שהן נמצאות במשבר, אף שר אוצר או נציג שר האוצר לא הלך לגייס כסף לעמותה כלשהי ולא ביקש מהבונדס לתת כסף.
שלמה מולה: זה כסף של משלמי המסים אזרחי מדינת ישראל.
שלמה מולה: אומרים לכם שתתנו בצורה נאותה ובקריטריונים סבירים.
שלמה מולה: זה כל כך מרגיז אותי ואני אגיד לכם למה.
שלמה מולה: יש אנשים במשרד האוצר שחושבים שכל עמותה, חלק גדול מחברי העמותה ומה שהם עושים, זה דבר לא צודק ולא טוב.
שלמה מולה: כולם מושחתים, רעים, משלמים משכורות וכולי.
שלמה מולה: יוצאים מנקודת ההנחה הזאת ואומרים שעדיף לא לתת כסף אלא להערים קשיים.
שלמה מולה: אני בדקתי.
שלמה מולה: ידידתי הטובה רוחמה שאלה כמה עמותות קיבלו.
שלמה מולה: מתוך ה-500 קיבלו 123.
שלמה מולה: אתם אנשי כלכלה, אתם באוצר, האם נראה לכם שזה סביר?
שלמה מולה: אולי הקריטריונים שקבענו הם לא נורמאליים והם לא בסדר?
שלמה מולה: אנחנו רוצים להגיע למצב בו ניצול התקציב הוא אחוז ניצול תקציב מאוד נמוך?
שלמה מולה: אתם לא יכולים לשאול את השאלות האלה?
שלמה מולה: למה אתם עושים את זה?
שלמה מולה: אני לא הייתי מודד אם עמותה נמצאת בירידה של עשרה אחוזים או בירידה של שבעה אחוזים.
שלמה מולה: אני הייתי שואל את שאלת השוויון בין העמותות.
שלמה מולה: אני שואל מה ההבדל בין עמותה שנותנת ילקוט לבית ספר באמצעות שיק לעולה מאתיופיה?
שלמה מולה: תגידו לי למה לעמותה הזאת אתם לא יכולים לתת.
שלמה מולה: להגיד שהיא מעניקה מלגה, זה נראה לכם נורמאלי?
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, לא שמעתי את דברי חבריי אבל שמעתי לפחות את זבולון ברדיו.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני חושב שזה לא העניין של גובה הכסף.
שלמה מולה: זאת שאלת האחריות שלנו כחברי כנסת וכחברי ועדת הכספים.
שלמה מולה: האם אנחנו הופכים להיות חותמת גומי או שאנחנו פעם אחת ולתמיד יכולים לבוא ולומר שנעשה משהו.
שלמה מולה: העמותות האלה הן מחליפות את הממשלה כי הממשלה זנחה את אזרחי מדינת ישראל.
שלמה מולה: העמותות נותנות למישהו שעושה דיאליזה או יש לו בעיות, מצוקות וקשיים.
שלמה מולה: מה זה המאה מיליון שקלים האלה?
שלמה מולה: לכן אני חושב שזאת לא שאלה של קואליציה ואופוזיציה אדוני היושב ראש.
שלמה מולה: אני מציע שבאמת נדרוש מהאוצר לשנות את הקריטריונים, לתת להם את הכספים רטרואקטיבית מהשנה בה הוחלט.
שלמה מולה: לומר שמה שהיו צריכים לקבל, יקבלו.
שלמה מולה: בעיניי זה שמתוך 500 פלוס עמותות רק 123 עמותות מקבלות, זאת שערורייה.
שלמה מולה: שערורייה ואין שום הגדרה אחרת.
שלמה מולה: חבר הכנסת משה גפני מנהל את הישיבה
משה גפני: שרי ריבקין מעמותת ידיד.
משה גפני: יש כמה דוברים מהאורחים המוזמנים ואני מבקש שכל אחד יתייחס בקצרה כי אני צריך לסיים את הישיבה בשעה 12:00.
שרי ריבקין: אני מייסדת ומנכ"לית של עמותת ידיד.