GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
: זה יצריך גם איזשהו תיקון בחובת הגשת דוח שנתי למס הכנסה כי יתכן היום באופן תיאורטי שאדם יש לו ממשכורת נניח פחות מהסכום שמחייב בהגשת דוח, אבל יש לו הכנסות מדמי שכירות, הכנסות מריבית והכנסות מהבורסה שכל אחת בפני עצמה לא מחייבת הגשת דוח שנתי למס הכנסה, אבל יהיה צורך לקבוע שמי שהכנסתו הכוללת היא מעל מיליון שקלים, מגיש דוח ומשלם שני אחוזים נוספים על ההפרש.
משה גפני: כל אחד יצטרך להגיש את הדוח הזה?
: מי שיש לו הכנסות מעל מיליון שקלים.
משה גפני: מה זה מי שיש לו?
משה גפני: כל אחד.
: גם היום אנחנו אומרים שמעבר לזה שכל מי שיש לו עסק או חברה, אם יש לך מעל 600 אלף משכורת, אתה צריך להגיש דוח.
: אתה צריך לקרוא את התקנות ויהיה שם אותו הדבר.
: יהיה גם שמי שסך כל ההכנסות שלו מעל מיליון, צריך להגיש דוח למס הכנסה.
משה גפני: זה דבר מוסרי הדבר הזה?
: זה לא מס על מס.
משה גפני: זה כן מס על מס.
משה גפני: אני לא שואל שאלה חברתית אלא אני שואל שאלה צודקת.
משה גפני: חברתית, בסדר, אנחנו רוצים לדאוג לאלה שלא משתכרים מיליון וחצי שקלים בשנה.
משה גפני: מבחינת הצדק, הרי הוא שילם מס על כל הכסף הזה.
ערן יעקב: זה רק על השולי.
: זה רק על השולי.
משה גפני: הוא גם שילם.
משה גפני: דברי אתי בשפה שלי כי אני לא מבין.
משה גפני: אתם אנשי מקצוע ואני לא.
משה גפני: אני עבדתי והרווחתי מיליון וחצי שקלים.
משה גפני: על הכול, גם על השכר, שילמתי מס מלא.
משה גפני: שילמתי מס מלא גם על ההכנסות שהיו חייבות במס.
משה גפני: שילמתי מס.
משה גפני: עכשיו את באה אלי, אחרי שגמרתי לשלם את המס, ואת אומרת לי לשלם עוד שני אחוזים על התוספת אבל אני כבר שילמתי.
ערן יעקב: אפשר לראות את זה גם אחרת.
ערן יעקב: בוא ניקח לדוגמה מי שיש לו הכנסות מעל ארבעים אלף שקלים, אתה זוכר שהראינו שמעל ארבעים אלף שקלים עולים ל-48 אחוזים מס שולי.
ערן יעקב: תחשוב שמי שמשת
ערן יעקב: כר מעל מיליון שקלים, על כל שקל מעל מיליון שקלים, על השקל המיליון ואחד, הוא משלם חמישים אחוזים.
ערן יעקב: זה לא מס על מס אלא פשוט שינינו.
משה גפני: עבדתם על העולם.
משה גפני: ממש כן.
משה גפני: אתם לא רוצים להגיע לחמישים אחוזים מס אבל הגעתם.
משה גפני: אמרתי שלא שאלתי שאלה חברתית אלא שאלתי האם זה צודק והאם זה מוסרי.
משה גפני: תגיד שאתה גובה מאנשים כאלה ותעשה מדרגה נוספת.
שרגא ברוש: השאלה מה האנשים האלה משלמים בעולם.
שרגא ברוש: אתם השוויתם מול השכר, וצודקת פרידה שאומרת שצריכים לעשות הגבלה למישהו שמקבל משכורת, כדי לא לעודד סתם להקים פיקציות.
שרגא ברוש: נכון, אבל מצד שני אל תשכחו שהחבר'ה שיושבים בצד שני ומקבלים את הגזרות שלכם שואלים מה האלטרנטיבה שלהם והאלטרנטיבה שלהם היא לא כאן אלא במקום אחד.
שרגא ברוש: אני מדבר על מס חברות.
שרגא ברוש: כשמישהו עושה חשבון, בסוף הוא שואל עם מה הוא הולך הביתה.
משה גפני: שרגא, את החשבון הזה נעשה בסוף.
משה גפני: אני מדבר על מה עושה כל המדיניות הזאת מול מדינות אחרות בעולם, כדי שלא נגרום לאנשים ללכת להשקיע במקומות אחרים כמקלטי מס.
שרגא ברוש: זה מה שאני אומר.
משה גפני: נצטרך לעשות את החשבון בסוף על כל המתווה.
ערן יעקב: בעניין מס חברות ודאי שבדקנו וצריך לבדוק בהשוואה בין לאומית.
ערן יעקב: אם תבדוק את מס חברות בסך 25 אחוזים בהשוואה למדינות ה-OECD, אתה תראה את מצבנו.
ערן יעקב: זה מה שהוא שאל.
משה גפני: אני הייתי בטוח שהיום אתה כן תקשיב לי.
ערן יעקב: תמיד אני מקשיב.
משה גפני: אמרתי לשרגא שאנחנו צריכים לראות את התמונה הכוללת, כי השאלה שלו היא שאלה כוללת.
משה גפני: אתה יודע ולכן אתה אומר לא, אבל אנחנו עוד לא יודעים.
משה גפני: נראה את התמונה הכוללת ואז נתייחס.
ערן יעקב: רציתי להציג לו את מה שהוא אומר תמונה כוללת.
משה גפני: לא, עזוב את התמונה הכוללת.
משה גפני: נלך לפי המתווה.
משה גפני: זינגר, רצית לומר משהו?
רוחמה אברהם-בלילא: מה סך ההכנסה של הסעיף הזה?
: 400 מיליון.
רוחמה אברהם-בלילא: כל הסעיף הזה, הוא 400 מיליון.
משה גפני: תתייחסי לתקרת התשלומים לביטוח הלאומי.
: תקרת תשלומים לביטוח לאומי.
: לפי המתווה שקיים היום בחקיקה עוד מאז חוק ההתייעלות הכלכלית בשנת המס 2009, הועלתה תקרת התשלומים לביטוח לאומי מ-40 ל-80 אלף באופן זמני עם מתווה של ירידה עד 2013, בה זה אמור לחזור לפי חמש מהשכר הממוצע.
: המבנה של טבלת המס ליחידים בנוי באופן מתואם עם ביטוח לאומי.
: זה אומר שבמקום שאנחנו מגיעים לדרגת המס השולי של 48 אחוזים שהיא הדרגה המקסימאלית, זה המקום בו אנחנו מפסיקים לשלם ביטוח לאומי.
: ברמת הכנסה נמוכה מארבעים אלף, יש ביטוח לאומי שהשיעור שלו הוא 12 אחוזים.
: זה שיעור מינימאלי על בעלי הכנסות נמוכות של 3.5 אחוזים.
משה גפני: זה דבר מעניין שהם עושים, אבל תכף נראה איפה נספור את זה, האם נספור את זה בהוצאה או בהכנסה.
משה גפני: הם סופרים את זה בהוצאה.
פניה קירשנבאום: למה בהוצאה?
משה גפני: כי נותנים כאן הטבה.
משה גפני: תכף תשמעי.
משה גפני: אתם לא תורמים את הכסף, אנחנו לא ביקשנו את זה, אתם עושים חשבון נכון מבחינתכם, מקצועית, והטענה שלכם נכונה כי בסופו של דבר הסעיף הזה אמנם נראה כהוצאה, אבל בסוף הוא יכניס כסף והרבה.
אייל אפשטיין: באופן חד משמעי הורדת תקרת הביטוח הלאומי משמונה פעמים שכר ממוצע שזה היה אמור להיות משנת 2012 לחמש פעמים, זה הפסד הכנסות.
אייל אפשטיין: נקודה.
יהודה טלמון: אפילו פרסמתם ש-25 אלף אנשים הקימו חברות.
משה גפני: אני רוצה שתדע שיש ועדה שהממשלה הקימה לאחרונה, אני לא זוכר את שמה, והיא כותבת שהסעיף הזה יביא להכנסות.
שרגא ברוש: גם האוצר טוען שזאת הייתה טעות וזה ירד לו מההכנסות.
שרגא ברוש: עכשיו מתקנים.
משה גפני: אייל, בבקשה.
אייל אפשטיין: בסופו של דבר אנחנו יודעים שהעלאת התקרה היא לא צד מוטעה בגלל שלא התקבלו הכנסות.
אייל אפשטיין: הכנסות התקבלו בגין המהלך הזה.
אייל אפשטיין: בסופו של יום המהלך נעשה מסיבות פיסקאליות והסיבות הפיסקאליות האלה הושגו.
אייל אפשטיין: אף אחד לא רצה לעשות את המהלך הזה באופן פרמננטי, את המהלך של הביטוח הלאומי.
אייל אפשטיין: אנחנו חושבים שהמהלך הזה מבחינת מבנה מערכת המס הוא מהלך שהוא לא נכון ולכן אנחנו מציעים לבטלו ולחזור לחמש.
אייל אפשטיין: בסופו של דבר המהלך היה מסיבות פיסקאליות.
אייל אפשטיין: דרך אגב, המהלך הזה גם התקבל בלוחות זמנים מאוד צפופים, בישיבת ממשלה מאוד צפופה בה התקבלו החלטות באופן מאוד מהיר וחייבו אותנו לעשות מהלכים של איזון פיסקאלי.
אייל אפשטיין: אבל המהלך מבחינת מבנה מערכת המס, וגם דיברנו על זה, האוצר ידע ואני זוכר את פרידה באותה ישיבת ממשלה בה באנו ואמרנו שיש כאן טעות מבחינת מבנה מערכת המס.
אייל אפשטיין: השיקול היה פיסקאלי.
אייל אפשטיין: לכן אנחנו מציעים עכשיו לבטל ולחזור למבנה מערכת מס וזה דבר נכון, לחזור למערכת כמו שהיא צריכה להיות אבל יש לזה עלות תקציבית באובדן הכנסות.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא של ביטוח מעסיקים ירד מהפרק לגמרי?
אייל אפשטיין: הפרשות מעסיק לביטוח לאומי, זה נושא אחר.
רוחמה אברהם-בלילא: הוא לא מצוין כאן.
אייל אפשטיין: לא, הוא לא מצוין.
אייל אפשטיין: הוא לא מופיע בהחלטה.
משה גפני: כרגע זה לא מופיע.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חוזרת שלוש פעמים כדי שזה יהיה רשום בפרוטוקול.
שרגא ברוש: עד 2014 לא מדברים.
אייל אפשטיין: יש לי הרגשה שמישהו ידאג לחלק הזה בפרוטוקול.
שרגא ברוש: אני כבר לא אהיה.
שרגא ברוש: אתה תדאג.
רוחמה אברהם-בלילא: אני עדיין אהיה.
משה גפני: פניה, בבקשה, את ברשות הדיבור.
פניה קירשנבאום: טעות או לא טעות, אני עדיין רוצה להבין.
פניה קירשנבאום: ברגע שעולה מדרגת המס ל-48, אתם מפסיקים לגבות את הביטוח הלאומי.
פניה קירשנבאום: כך הבנתי.
פניה קירשנבאום: כשאני קוראת את כל יתר המסקנות של הוועדה ואתם אומרים שביטוח לאומי נמצא בגירעון אקטוארי ולכן אתם דורשים להעלות את גיל הפרישה לגיל 64, למה צריך לבטל מדרגת מס?
פניה קירשנבאום: למה בדיוק עכשיו למישהו שמשתכר מעל ארבעים אלף שקלים, שממילא הוא צריך לשלם את המס, וזאת בדיוק המדרגה שרוצים, למה שם אנחנו נותנים הטבה של אלף שקלים בחודש שהיא תפצה אותו על עליית המס?
: דבר ראשון, זאת הטבה זמנית כי ממילא זה היה במבנה ההוא של שנה אחת קדימה.
: דבר שני, אנחנו ב-48 אחוזים אמרנו מעל ארבעים אלף שקלים, תוסיפי 12 אחוזים ביטוח לאומי, אנחנו מגיעים לשישים אחוזים מס.
: נגיד שישים אחוזים מס.
: יגיד שרגא ברוש, ובצדק, שאנשים יחפשו במקום אחר.
: אנחנו כל הזמן במתח בין לקחת יותר מסים מבעלי הכנסות גבוהות לבין להגיע למשהו לא סביר.
פניה קירשנבאום: אני אגיד לך שתמיד קל לנו למצוא את החלשים.
פניה קירשנבאום: המסכנים האלה שמרוויחים בין 5,000 שקלים ל-8,000 שקלים או בין 8,000 שקלים ל-14 אלף שקלים, להם אין לאן ללכת ומהם אנחנו רוצים לגבות מס ולקחת מה שאנחנו רוצים.
פניה קירשנבאום: העשירים שמרוויחים ארבעים, חמישים ומאה אלף שקלים בחודש, אנחנו לא יכולים לקחת מהם כי להם יש לאן ללכת.
פניה קירשנבאום: תפיסת העולם הזאת שתמיד אנחנו חזקים על החלשים, זה פשוט מטמטם אותי.
משה גפני: זה נכון מה שאת אומרת.
יהודה טלמון: החזקים האלה, אפשר להתווכח אם הם חזקים, הם הולכים ומקימים חברות.
יהודה טלמון: מאז התיקון הזה הוקמו 25 אלף חברות.
פניה קירשנבאום: כשמישהו מרוויח 87 אלף שקלים בחודש, הוא לא מקים חברה.
שרגא ברוש: מנכ"ל התאחדות התעשיינים הקים חברה ועובד בחשבונית.
משה גפני: הנושא מרתק והכל בסדר אבל הוא כבר נדון כמה פעמים.
משה גפני: פניה, נעשה כאן מהלך מוטעה.
משה גפני: אין ויכוח לגבי העניין הזה שנעשה מהלך מוטעה מבחינה פיסקאלית.
משה גפני: מה שהם אמרו, הם, הם אמרו שיקימו חברות והם מימשו את זה.
משה גפני: מה שאת אומרת, את אומרת עובדתית דבר נכון אבל אי אפשר ללכת עם האמירה הזאת ולומר שאנחנו לא נעשה את מה שצריך לעשות.
משה גפני: הטענה שלהם היא שאם אנחנו נישאר במתווה הזה, המדינה תפסיד כסף כי אותם חזקים באופן יחסי כמובן מקימים חברות ונפטרים מתשלומי מס.
פניה קירשנבאום: אז יגישו דוח משותף שאם השכר שלהם עובר מעל מיליון וחצי, הם ישלמו עוד שני אחוזים.
ערן יעקב: כשאין שקילות בין ההפסד, לא רק שהם עוברים למס חברות, הם גם לא משלמים ביטוח לאומי בכלל.
ערן יעקב: אותם אלה עליהם לכאורה את מדברת, הם לא משלמים.
ערן יעקב: הצורך שלנו של אותה שקילות שדיברה עליה פרידה בין המס והדיבידנד, הוא צורך משמעותי בעולם המס.
משה גפני: אני אומר איך אני רואה את התפקיד שלי ואיך לפי דעתי כל אחד מחברי הכנסת צריך לראות את תפקידו.
משה גפני: יש את החלק המקצועי וצריך לקחת את זה בחשבון, אבל מה שאת אמרת, המשפט הזה, אנחנו צריכים למצוא את הדרך במקומות באמת אנחנו יכולים לעזור לאלה שהם מעמד ביניים או חלשים, שם אנחנו צריכים לעזור.
משה גפני: לכן לפי דעתי צריך לעמוד על העניין הזה שתהיה הפחתת מס למעמד הביניים.
משה גפני: כאן לא נוכל לעשות שום דבר כי אחרת - מקצועית הם צודקים – יקימו חברות כאלה שלא ישלמו כלום ואז גם נפסיד הכנסות וגם שוב עזרנו לחזקים.
משה גפני: צריך את האיזון הזה.
משה גפני: אנחנו יכולים להתערב, ושם נאלץ להתערב בכוח, ולעזור למעמד הביניים, מה שהממשלה לא עשתה.
משה גפני: יש גם ועדה שהממשלה הזאת הקימה, ואני לא זוכר את השם שלה, שגם היא לא נגעה בזה.
משה גפני: אני לא יודע לשם מה מינו אותה.
פניה קירשנבאום: אתמול הבנתי את שם המשחק הזה כי מה שלא נעשה, תמיד תהיה פרצה שלא נוכל לסגור אותה ויהיו חברות.
פניה קירשנבאום: אם לא יהיו חברות קבלני כוח אדם שיחזיקו את העבדים, יהיו חברות מיקור חוץ, חברות נותני שירותים, ותמיד יהיה עוד משהו.
פניה קירשנבאום: תמיד יהיו אותם המסכנים שתמיד בסופו של דבר אנחנו לא נצליח להגן עליהם.
משה גפני: כך הקדוש ברוך הוא ברא את העולם.
משה גפני: זה כתוב בתורה.
פניה קירשנבאום: אני מנסה קצת לעזור לו.
משה גפני: כתוב "כי לא יחדל אביון מקרב הארץ" וגם בגמרא כתוב.
משה גפני: התפקיד שלנו כאנשי ציבור הוא למצוא כל דרך שם אנחנו לא נתקלים בבעיות האלה שמוצגות כאן ולעזור למעמד הביניים.
פניה קירשנבאום: אני עדיין חושבת שבתשלום הזה של הביטוח הלאומי,מעבר לכל יש גם איזושהי אמירה חברתית.
משה גפני: זאת לא אמירה חברתית אלא זה הכרח שהוא לא יגונה.
משה גפני: מה לעשות, להשאיר את המצב הזה?
משה גפני: כשאני ראיתי את זה בפעם הראשונה, התעצבנתי עוד יותר ממך, עד שהסבירו לי.
משה גפני: התוצאה תהיה שהם לא ישלמו כלום.
משה גפני: אנחנו עוד נדון בעניין הזה.
משה גפני: המצב הוא שזה אובדן הכנסות.
משה גפני: האמת היא שמבחינה מעשית זה אובדן הכנסות מיידי של 800 מיליון שקלים אבל לאור מה שדיברנו, ברור לגמרי שבסופו של דבר זאת הגדלת ההכנסות.
משה גפני: רחמה: ממתי?
משה גפני: לפי דעתי די מהר.
משה גפני: ברגע שהם לא יהיו חברות, הם ישלמו מס.
פניה קירשנבאום: אתה רוצה להגיד שכל מערכת המיסוי לא יודעת לגלות את הדבר הפיקטיבי הזה?
משה גפני: זה לא פיקטיבי.
משה גפני: זה אמיתי.
משה גפני: את צודקת, זה מעצבן, אבל זה המצב.
רוחמה אברהם-בלילא: מה אומר על זה טרכטנברג?
משה גפני: הוא לא כותב כמה, אבל הוא כותב הכנסות.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל אם הוא אומר אובדן הכנסות של 800 מיליון ומ-2013 אלה יהיו כבר הכנסות, זה מאזן את זה אחד לאחד.
משה גפני: הכנסות.
: נקודות זיכוי לאבות לילדים בגיל הרך.
: אנחנו שומעים לא מעט, ובחלק מהותי מהמחאה החברתית, על הנושא של העלות היקרה של גידול ילדים בארץ, בייחוד למשפחות בהן שני בני הזוג יוצאים לעבוד, אז עלות הטיפול בילדים היא מאוד מאוד גבוהה.
: עברנו כבר תהליך שלם שלא נחזור עליו בנוגע לסיפור של הוצאות המטפלת.
: משנה הבאה נשים לילדים עד גיל חמש, התיקון שנעשה בעקבות פסק דין גברת פרי, יקבלו נקודת זיכוי עבור ילדיהם.
: בעצם אנחנו מגיעים למצב, בגלל המבנה של מערכת המס, המסים על יחידים.
: אני הראיתי לכם את טבלת שיעורי המס, אבל אני מניחה שכולם כאן כבר יודעים שיש גם נקודות זיכוי.
: לכל תושב מגיעות שתיים ורבע נקודת זיכוי, כל נקודת זיכוי היא בערך 210 שקלים ויש לנו נקודת זיכוי שמגיעה לכל אישה בהיותה תושב, שתיים ורבע נקודות זיכוי, עוד חצי נקודת זיכוי על עצם זה שהיא אישה, נקודת זיכוי על כל ילד שיש לה עד גיל 12, ונקודת זיכוי שהיא תקבל על הילדים שלה עד גיל חמש.
קריאה: מי שלא משלם מס, לא נהנה מנקודת זיכוי.
משה גפני: יש שתי מצגות כאשר המצגת הראשונה היא נקודת הזיכוי והשנייה היא לפי ההכנסות.
משה גפני: מי שמשתכר 150 אלף שקלים, ההטבה היא 6,000 שקלים.
: להעניק מבחינת מערכת המס – אני לא מדברת על מעונות ועל המלצות בתחומים אחרים – לנשים ניכוי הוצאות מטפלת וכולי עוד נקודות זיכוי, זה כבר חסר יכולת.
: זה יכול לעזור רק לבעלי הכנסות גבוהות מאוד.
: הראייה כאן הייתה ללכת לאבות לילדים עד גיל שלוש, לגביהם עדיין אין לנו חינוך חינם וההוצאות מאוד יקרות כאשר בדרך כלל מדובר באנשים צעירים שעוד לא הגיעו לשיא השכר שלהם, הורים לילדים צעירים, הוצאות גבוהות.
: ההצעה היא שהחל מ-2012 לתת לאבא על כל ילד שיש לו עד גיל שלוש, שתי נקודות זיכוי נוספות.
: המשמעות היא שגבר שיש לו ילד אחד עד גיל שלוש, סף המס שלו יהיה כ-7,700 שקלים.
: זאת אומרת, זאת תהיה ההכנסה ממנה הוא יתחיל לשלם מסים.
: זה לגבי אבא לילד אחד עד גיל שלוש.
: מבחינת הנטו, תוספת לנטו של כ-5,000 שקלים לשנה על כל ילד עד גיל שלוש במשך שלוש שנים.
: זאת אומרת, סך הכול כ-15 אלף שקלים סביב החבילה הזאת להורה לילד עד גיל שלוש.
פניה קירשנבאום: למה לא תאפשרו לנייד את הנקודה של האישה לגבר?
פניה קירשנבאום: 25 אחוזים מהנשים מגיעות למס.
ערן יעקב: זה לא במקום.
ערן יעקב: נותנים גם וגם.
משה גפני: תעצרו לרגע.
משה גפני: אני מבקש שתשמעו את חברי הכנסת ותתייחסו.
משה גפני: תרשמו את השאלות ותענו על הכול יחד.
פניה קירשנבאום: אישה מרוויחה 4,800 שקלים לדוגמה ויש לה את כל נקודות הזיכוי אבל היא לא מגיעה לרמת מס כדי לנצל אותן.
פניה קירשנבאום: בעלה מרוויח 7,000-8,000 שקלים.
פניה קירשנבאום: היא רוצה להעביר אליו את נקודת הזיכוי שמגיעה לה.
פניה קירשנבאום: למה לא תעשו את זה משפחתי?
פניה קירשנבאום: אולי לא לנייד אלא אולי לעשות את הנקודות האלה משפחתיות כדי לנצל את זה יותר נכון?
פניה קירשנבאום: כשאתם נותנים 5,000 שקלים לשנה הטבת מס, אתם יודעים כמה עולה להחזיק היום ילד במערכת?
פניה קירשנבאום: מגיל שלושה חודשים העלות היא 2,500-3,000 שקלים לחודש.
פניה קירשנבאום: מה שאתם נותנים יכסה חודשיים במקרה הטוב.
רונית תירוש: הייתה הצעת חוק שמדברת על הוצאות הטיפול בילדים.
רונית תירוש: ברמה העקרונית-מהותית, הייתי אומרת מוסרית ואני לא נכנסת עכשיו למספרים.
רונית תירוש: אני צריכה לצאת לעבודה ואני צריכה שישמרו לי על הילדים.
רונית תירוש: זאת הוצאה לצורך הכנסה.
רונית תירוש: אני ממש מתעקשת להתמודד עם השאלה המהותית הזאת, מדוע לא מכירים בכך.
רונית תירוש: אומרים שהגבר הוא המפרנס הראשון וצריך להתחשב בו.
רונית תירוש: יש הרבה דברים שלדעתי צריך לטפל בהם, אבל סוף-סוף תכירו בנשים ככוח עבודה שאתם צריכים לרצות אותן במשק כי זה גם יביא לצמיחה ותנו להן את האפשרות לצאת.
רונית תירוש: תגידו לי במהות, בהגדרה, בסמנטיקה, איך אתם לא מכירים בהוצאה על מטפלת כהוצאה לצורך הכנסה.
רונית תירוש: אני קודם כל רוצה להבין את זה.
רונית תירוש: כשהתנגדו להצעת החוק הזאת, אמרו שמי שייהנה מזה, אלה הן בעלות ההכנסה הגבוהה.
רונית תירוש: זה אותו סיפור על נקודת זיכוי.
רונית תירוש: צריך להביא את הנשים למצב שהן באמת יכולות להגיע לדרגת מס כזאת ולהתקדם וכן להרחיב את הרעיון הזה שכל הוצאה על טיפול בילדים היא לצורכי מס.
רונית תירוש: הכסף לא מעניין אותי.
רונית תירוש: עוד דבר שאמרו בדיונים היה שכחלופה הם יוזילו את מחיר המעונות אבל מה קרה לסיפור הזה?
משה גפני: ישבו כאן כולם.
משה גפני: אפילו רביב סובל היה.
רונית תירוש: אני שואלת על זה בשתי רמות, האחת היא מהותית, איזה תירוץ יש לומר שזה לא טוב.
רונית תירוש: הדבר השני הוא הכסף ונתמודד עם זה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לדבר דווקא על אותן נשים, על אותה אוכלוסייה שלא מגיעה לסף המס.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לדעת מה הפלח באוכלוסייה הזאת.
משה גפני: כמעט שישים אחוזים.
רוחמה אברהם-בלילא: אם אני לוקחת אישה שהיא בתחילת דרכה, בתחילת נישואיה ויש לה ילד או שני ילדים, מדובר על אישה שלא יכולה לעבוד במשרה מלאה.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, היקף השעות שלה לא מגיע ל-45 או 40 שעות שבוע.
רוחמה אברהם-בלילא: היא ממילא לא מגיעה לרף של הכנסה של 7,700 שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: הרצון שלנו הוא לעודד יותר אנשים שיצאו לעבודה ואני שואלת למה לא להוריד את הסכום של 7,700 שקלים ל-5,000 שקלים בהתאם לצרכים?
רוחמה אברהם-בלילא: תמיד השיקול הוא כזה, האם לצאת מהבית או להביא את הבייבי-סיטר אחרי שעות המעון או האם נכון בכלל לא לצאת לעבודה אלא לקבל דמי אבטלה כמה שאפשר ולקבל קצבה נוספת מביטוח לאומי.
רוחמה אברהם-בלילא: למה לא להוריד את הסכום מ-7,700 ל-5,000 שקלים וכך להביא את האישה למצב שהיא תהיה זכאית יותר לזיכוי במס.
שגית אפיק: את מציעה לתת את נקודות הזיכוי ככסף נוסף.
שגית אפיק: כמו מענק.
רוחמה אברהם-בלילא: מ-5,000 שקלים ולא מ-7,700 שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: זה יעודד יותר נשים לצאת לעבודה.
רונית תירוש: אני רוצה להרחיב את היריעה.
רונית תירוש: אני מתפללת ומייחלת ליום שיותר נשים תשלמנה מס.
רונית תירוש: זה מביא אותי להצעת חוק שאתה חתום עליה.
רונית תירוש: הצעת החוק מדברת על הכרה במשרת מורה אם.
רונית תירוש: אם אני כורכת את זה בכל היריעה שפתחנו כרגע על הבעייתיות שיש לנשים בישראל לצאת לעבודה בגלל העלויות הגבוהות של הטיפול בילד – בין אם זה מעון ובין אם זאת מטפלת ובגלל זה שלא מכירים את זה כהוצאה לצורכי מס – בידיעה שהסקטור הכי גדול במשק של עובדים הוא סקטור המורים, 130 אלף מורים, לפחות תשעים אחוזים מהם הן מורות, זה מביא אותנו לבעיה.
רונית תירוש: לא נותנים להן מעונות, לא נותנים להן סבסוד כי הן לא נחשבות בעלות משרה של 41 שעות במשק ולא מחשיבים להן את המשרה שלהן כמשרה מלאה, והם לא מכירים להם בהוצאה על מטפלת.
רונית תירוש: אחרי כל זה תגידו לי לשם מה מורה צריכה לצאת לעבוד.
משה גפני: השאלה היא שאלה.
פניה קירשנבאום: הדבר יותר גרוע.
פניה קירשנבאום: אנחנו כל הזמן מדברים על רמת מערכת החינוך שלנו אבל לעולם לא נעלה את רמת החינוך אם לא נעלה את רמת המחנכים.
ערן יעקב: המס הוא לא הבעיה בכל התהליך שאמרת.
ערן יעקב: אני מבין את מה שאמרת ואני חושב שבעצם המס קשור למה שאמרת.
ערן יעקב: הרבה יותר מזה, היום אישה עם ילדים, מ-2012 אפילו, שגם תגיע להכנסת ברוטו של 11-12 אלף שקלים, עם שלושה ילדים היא לא בעולם המס.
ערן יעקב: ההוצאה לא רלוונטית.
ערן יעקב: המשמעות של מה שאת אומרת היא שאת רוצה לתת מענה למי שמשתכר שלושים אלף שקלים.
ערן יעקב: זאת המשמעות של הדברים.
רונית תירוש: אני מנכ"לית שמשתכרת 15 אלף שקלים.
רונית תירוש: אני מורה בישראל שמשתכרת 6,000 שקלים במקרה הטוב.
ערן יעקב: היא לא בעולם המס.
ערן יעקב: אישה שמשתכרת 10,000 שקלים ויש לה שלושה ילדים, היא לא בעולם המס.
ערן יעקב: אין מס.
ערן יעקב: אם יש לה שלושה ילדים, היא לא בעולם המס.
ערן יעקב: אם יש לה שני ילדים, כן.
פניה קירשנבאום: למה נקודות זיכוי על ילדים לא יהיה נושא משפחתי?
משה גפני: אנחנו רוצים לדבר על המכסים.
משה גפני: רונית, אני רוצה שניכנס למסלול ריאלי.
משה גפני: יכול להיות שאני יותר מדיי מפא"יניק.
שרגא ברוש: המציאות הביאה את כולנו לשם.
שרגא ברוש: אל תתרגש.
משה גפני: הנושא של הכרה במטפלת לצורכי מס לא עומדת על סדר היום מסיבה מאוד פשוטה.
משה גפני: מדובר על הוצאה של נדמה לי שישה מיליארד שקלים שתלך לאחוז מאוד קטן מהאימהות העובדות.
משה גפני: מה הייתי מצפה מממשלה נורמאלית כשזה ירד מסדר היום?
משה גפני: לקחת לפחות חצי מהכסף הזה ולתת אותו באמת לכל האימהות העובדות - גם להכנסה הגבוהה, גם להכנסה הבינונית וגם להכנסה הנמוכה – כדי לתמרץ ולאשר לאימא שיש לה ילדים, שהיא תוכל לצאת לעבוד.
משה גפני: מה שאמרת, זה נכון.
משה גפני: אנחנו לא עומדים בהכרה לצורך מס אלא אנחנו עומדים בדברים אחרים.
משה גפני: למשל, אחת השאלות שנשאלה היא למה אם אכן הכוונה שלכם היא באמת לסייע לאבא שיצא לעבוד ולאימא שגם היא תצא לעבודה, אם אכן כנים דבריכם.
ערן יעקב: אמרתי שהמטרה של נקודות הזיכוי לגבר היא לאפשר לו, כמי שנושא בחלק מהנטל שמוטל עליו בגידול הילדים עד גיל שלוש - המענה של המדינה הוא מצומצם בדרכים האחרות - לתת לו מענה באופן הזה.
משה גפני: זה לא משנה איך מגדירים את זה.
משה גפני: אנחנו יודעים מה אנחנו רוצים ומה היעד.
משה גפני: היעד הוא מאוד ברור.
משה גפני: נשאלת השאלה האם ביעד הזה, וזה מה ששאלה פניה וזה נשאל כאן כל הזמן על ידי כולם, למה צריך לדבר על גבר ולמה עד גיל שלוש.
משה גפני: אנחנו יודעים ששמונים אחוזים מהנשים לא מגיעות לסף המס, ואת זה ראינו בדיון אתמול, שההכנסות של הנשים העובדות הן יותר נמוכות מאשר של הגברים, למה במידה שיש אפשרות לאותה משפחה ליהנות מנקודות זיכוי, למה אתם לא מאפשרים את זה?
משה גפני: השאלה הנוספת היא למה עד גיל שלוש.
משה גפני: אם הייתם אומרים ברגע שייכנס לתוקף חינוך חינם מגיל שלוש, אני מבין, אבל זה לא כך.
פניה קירשנבאום: יש לי הצעה אחרת.
פניה קירשנבאום: חינוך חינם מגיל שלושה חודשים.
פניה קירשנבאום: אז תבטלו את כל נקודות הזיכוי, כי מי צריך את נקודות הזיכוי האלה?
משה גפני: כמו שאומר שר הביטחון.
פניה קירשנבאום: אני כבר לא זוכרת אם הוא אמר.
משה גפני: אמר.
: הנושא של חינוך חינם עד גיל שלוש – אני לא אביע דעה – הוא מסוג הדברים שדורש היערכות שהיא ארוכת זמן מבחינה תקציבית.
פניה קירשנבאום: למה ארוכת זמן?
: כי זה לא דבר שאת יכולה להקים באופן מיידי גם אם היית רוצה.
פניה קירשנבאום: בכלל שאין מעונות?
משה גפני: פרידה, זה לא הדיון.
משה גפני: אני חוזר לדברים הריאליים.
משה גפני: אני לא נכנס לדיון מתי תיכנס לתוקפה ההצעה של חינוך חינם מגיל שלוש.
משה גפני: אני לא נכנס לזה בכלל.
משה גפני: אני שואל שאלה אחת.
משה גפני: אמרת קודם שבגיל שלוש החינוך הוא חינם ולכן מדובר על ילדים עד גיל שלוש.
משה גפני: אני לא מתערב בזה.
משה גפני: אני שואל למה ההכנסה הזאת לא מותנית.
משה גפני: הוא יקבל את נקודת הזיכוי, הוא יקבל מהרגע בו יש חינוך חינם.
: הנושא הנוסף שהשפיע עלינו הוא עלות ההוצאה.
: ההוצאה על ילד עד גיל שלוש היא הרבה יותר גבוהה.
משה גפני: נגד זה אין לי מה לעשות.
משה גפני: בסדר, אל תגידו חינוך חינם כי אין חינוך חינם מגיל שלוש.
משה גפני: יש החלטה.
משה גפני: תגידו שאין כסף.
משה גפני: אם אין כסף, לא חולקים, אבל אל תגידו חינוך חינם.
משה גפני: אין חינוך חינם.
ערן יעקב: מגיל שלוש אין, אבל מגיל חמש, אם אני לא טועה, יש גן חובה.
משה גפני: בסדר, אז תעשו את זה לילד עד גיל חמש.
ערן יעקב: נותנים הטבות משמעותיות.
משה גפני: אתם לא יכולים להחזיק את המקל בשני קצותיו.
משה גפני: אתם מציגים את עצמכם כאנשים נחמדים, הגיוניים, תגידו שאין כסף.
ערן יעקב: אנחנו נותנים את הטבות המס ומצד שני מורידים את הרף של ההטבות וזה נעשה בוועדות, בתוך הוועדה, ומורידים אותם.
ערן יעקב: מרחיבים.
משה גפני: אני לא יודע מה אתם עושים.
משה גפני: אתם אומרים שאין כסף ולכן אתם עושים לילד עד גיל שלוש.
משה גפני: אין חינוך חינם מגיל שלוש.
משה גפני: יש החלטה שאין לה שום ערך.
משה גפני: אל תעשו את עצמכם אנשים יפים כי אתם לא.
משה גפני: אתם אנשים עניים.
משה גפני: על כל פנים, אתם עושים את עצמכם כך כי אתם לא בדיוק עניים.
משה גפני: אני הייתי מקבל החלטה, ויכול להיות שנקבל את ההחלטה הזאת, ותצטרכו לומר לנו מה בינתיים עד שייכנס חינוך חינם לתוקפו, יהיה הסכום.
משה גפני: למה מה שפניה שאלה ומה שכולם הצטרפו אליה, למה שאלו לא יהיו נקודות זיכוי למשפחה?
: זה לא מעשי.
: בישראל עדיין אין מיסוי של תא משפחתי וגם לתא המשפחתי אין חובת הגשת דוחות כללית שהיא זאת שהייתה מחייבת אם היינו רוצים לתת נקודות זיכוי למשפחה או לנייד מאישה לגבר.
: הסיבוך התפעולי הוא עצום, לדעת בדיוק איזה חלקיקי נקודת זיכוי האישה לא ניצלה במשך השנה, דבר שאני לא יודעת במהלך השנה ואני צריכה לחכות לסוף השנה.
: אני צריכה לדרוש הגשת דוחות.
: לכן העדפנו לתת לאישה את נקודות הזיכוי ואנחנו אומרים שרק עשרים אחוזים מהנשים יהיו חייבות במס, ולתת נקודות זיכוי נוספות לגבר.
: הנושא של עלויות תפעול וסיבוך של מערכת המס הוא מאוד משמעותי.
: כל עוד אנחנו לא במיסוי של תא משפחתי ולא בחובת הגשת דוחות כללית, שזה יכול להיות דיון בפני עצמו, אי אפשר לנהל את זה כך.
פניה קירשנבאום: אפשר בהחלט לאפשר להם, למי שמעוניין, להגיש דוח שנתי עם שתי משכורות.
פניה קירשנבאום: מי שלא מעוניין, שלא יגיש ויישאר במתווה הנתון.
פניה קירשנבאום: מי שחושב שזה נכון, שיגיש.
פניה קירשנבאום: אם זה בשביל כמה פרוטות, הבן אדם יגיד שהוא לא רוצה להגיש דוחות ולכן הוא לא מגיש, אבל מי שמרגיש ששם הוא יכול להרוויח כמה אלפי שקלים, הוא מגיש את הדוח בסוף השנה.
פניה קירשנבאום: תנו את האפשרות הזאת לאנשים.
: צריך לעשות משהו כללי שיהיה נכון לכל האוכלוסייה.
פניה קירשנבאום: אני רק אומרת שצריך לעשות את זה משפחתי.
: לחברת הכנסת תירוש.
: כשאנחנו מדברים על ניכוי הוצאה מול זיכוי, והלכנו כך גם בעקבות פסק דין פרי וגם כעת, אני רוצה להסביר את המשמעות של נקודת זיכוי.
: למשל, ברמת הכנסות שבין 5,000 ל-8,000 שקלים, מדרגת המס היא 14 אחוזים.
: כשאני לוקחת שתי נקודות זיכוי, שזה 420 שקלים, ואומרת במדרגת מס של 14 אחוזים, זה אקוויוולנטי, אני עושה תרגיל פשוט: 420 חלקי 0.14 ואני מקבלת 3,000 שקלים.
: זאת אומרת, בעל הכנסות של 8,000 שקלים, אם תתני לו ניכוי של 3,000 שקלים לחודש על טיפול בילדים, ההנאה שלו מזה היא 14 אחוזים מ-3,000, שזה אקוויוולנטי לשתי נקודות זיכוי.
: לבעל הכנסות בין 8,000 ל-14 אלף שקלים, שתי נקודות זיכוי אקוויוולנטיות במדרגה של 23 אחוזים ל-1,800 שקלים ניכוי.
: כך זה הולך ויורד.
: במדרגה הבאה זה 1,400 שקלים ניכוי מס.
: המרנו שיטה של ניכוי הוצאות שהיא רגרסיבית והיא תומכת בעיקר באלה שהמס השולי שלהם גבוה, המרנו את זה בנקודת זיכוי שהיא הרבה יותר פרוגרסיבית.
: במדרגת מס של 10,000 שקלים, היא מקבלת בעצם ניכוי אקוויוולנטי פחות או יותר ל-1,500 שקלים לאימא ועכשיו גם מקבל האבא 1,500 שקלים.
רונית תירוש: מי לא מקבל את זה?
: אלה שלא מגיעים לסף המס.
: כולם מקבלים, אבל ככל שההכנסה יותר גבוהה, זה אקוויוולנטי.
פניה קירשנבאום: נקודת זיכוי עבור הילד, לא משנה מה השכר.
פניה קירשנבאום: אם את מרוויחה שלושים אלף שקלים, יש לך זיכוי.
: את מקבלת.
: זה פשוט משהו יותר שוויוני ויותר פשוט מבחינה תפעולית.
ציון פיניאן: אלה שמשתכרים 100 ו-150 אלף שקלים, למה שיקבלו?
: כי זיכוי ניתן לכולם.
ציון פיניאן: אדם שמשתכר 150 אלף שקלים, עבורו הסכום הוא 6,094 שקלים.
: אתה קורא מהטבלה הבאה שהיא לא קשורה ואני אסביר מהי.