GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: בסוף הכל יחסי.
עמיר פרץ: אם לפי הסכומים שלכם, אם אתה מחשב לפי 33 מליון, לפי הצעה שלך, שהיא נשארת למעשה בעלות של הדרגות שהן שוות ערך ל 6% בשנה, האם נכון?
קריאה: לא, שלש שנים.
קריאה: 6% לשליש מן העובדים.
קריאה: בכל שנה שליש מן העובדים מקבל אותם.
קריאה: בממוצע 2% לשנה.
קריאה: עשיתי את החישוב.
עמיר פרץ: הדרגה היא 2%, הוותק הוא 1% ומה שהם דורשים הוא תוספת שכר של עוד 2%.
קריאה: הם רוצים תוספת של 5% כלומר, 25% במשך חמש שנים.
קריאה: האם החלכאים והנדכאים רוצים גם כן חמישה - - -
עמיר פרץ: רגע, טרם הגענו לשם.
עמיר פרץ: קודם נבין את הסכומים ואחר כך נבין אידיאולוגיות.
עמיר פרץ: טרם אמרתי מילה על דעותיי.
עמיר פרץ: בוא נבין על מה הויכוח.
עמיר פרץ: אני שואל באופן פשוט: מהי ההצעה שלהם לדור א'?
עמיר פרץ: דרגות ואחוז ותק מופנמים בתוך ההסכם.
נדב שחר: זה שווה ערך ל 3 מליון שקל בשנה.
נדב שחר: אם תקח עלות של 3% לשנה אזי בשנה הראשונה העלות היא מסויימת.
נדב שחר: לשאלת יושב הראש, כשאתה מסתכל על מאזן אתה בודק בכמה העבודה שלך תגדל.
נדב שחר: אם בשנה הראשונה היא עולה ב3% אז האם בשנה השניה היא תעלה ל 6%.
נדב שחר: אני מסתכל לא רק על היום אלא גם על השאלה לאן התוצאה תוביל אותי.
עמיר פרץ: אחר כך תדבר על החלק המצטבר.
עמיר פרץ: בואו נראה כמה שנה מנוצלת.
עמיר פרץ: אחר כך נדבר על תקרות ונעשה חישובים.
קריאה: אבל עלינו להבין שבסוף כל הדרישות האלה הן -
עמיר פרץ: בסדר, מאה אחוז, אז תגיד שאינך יכול.
עמיר פרץ: תאמר שאתה יכול להתקיים עם עלות שהיא עד תקרה מסויימת.
עמיר פרץ: קודם כל נסכים על התשובה לשאלה מה השווי לשנה.
עמיר פרץ: אתם מציעים להישאר בהסכם הקיים כשדור א' חותמים על ההסכם והם אומרים שהם לא יקבלו כלום.
עמיר פרץ: זה מבחינת תוספת שכר ולא מבחינת תוספת עלויות.
תמיר קדישי: זה לא מדויק.
תמיר קדישי: הם באו בגישה, יש הסכם -ואי אפשר לנתק את זה מכאן, זה גם עונה במדויק לשאלה של יושב הראש - - -
עמיר פרץ: מה שאני רושם לעצמי הוא רק לעצמי.
עמיר פרץ: תגידו לי אם אני צודק.
עמיר פרץ: נאמר שמישהו בדיוני מביא את הכסף רק תאמרו לי אם אני צודק.
עמיר פרץ: האם 3% לשנה -שאותם אתם מציעים, ואתם אומרים שאת התפתחות השכר של דור א' אנחנו לא מתכוונים לשנות כי גם כך היא יותר מדי בעינינו - - - אתם אומרים והמנכ"ל אומר שהוא חייב לצפות את העתיד וזה בסדר, הוא חייב לראות מה בעוד חמש שנים ואם אני לא אפתור את הנקודה הארכימדית אז יש מצב שכבר לא אמכור כלום בשוק כי הכל יעלה לי יותר מדי לכן, אני מבחינתי, לגבי דור א' אני מוכן לראות את ההסכם החדש כאילו הוא בעצם הסכם מתמשך ומשמעו של דבר הוא שאין תוספת שכר בגין ההסכם החדש אלא רק 2%.
קריאה: ואותה חצי דרגה.
עמיר פרץ: כן, 2% בגין דרגות ועלויות.
עמיר פרץ: מתחלק לשלשה ואחוז ותק.
עמיר פרץ: זה מה שאתם מציעים, 3% תוספת.
קריאה: הווה אומר שעלות השכר של דור א', לפי ההסכם הזה של חמש שנים, תגיע למעל 30,000 ₪.
עמיר פרץ: עזוב את זה רגע.
עמיר פרץ: 33 מליון כפול 3% - מהי העלות?
קריאה: מליון בשנה הראשונה.
קריאה: שנה שניה זה כבר שני מליון, כי זה תוספתי.
קריאה: שנה שלישית זה שלושה מליון ובשנה החמישית זה חמישה מליון.
קריאה: ואתה שואל מהי האחריות שלנו?
קריאה: האחריות שלנו היא לא לגרום למצב שבו בשנה החמישית יהיו פיטורין.
קריאה: הרי לא מדובר בחלכאים ונדכאים אלא שהשכר שלהם הוא כמו של שלשה מורים, למשל.
עמיר פרץ: זה ברור שהבסיס הוא בסיס מצטבר.
עמיר פרץ: גם כשאתה עושה בהסכם של המיגזר הציבורי 2% בשנה אז ברור שבשנה השניה מדובר ב 4% ולא ב 2%.
קריאה: זה לא מליון בשנה.
קריאה: שאלת כמה זה עולה לנו וזה לא רק מליון בשנה.
עמיר פרץ: מקבל את הגישה.
עמיר פרץ: אתה אומר שאתה מוכן -בהנחה וההסכם הוא לחמש שנים, לתוספת 1% 2%.
עמיר פרץ: אני רק רושם את ההצעות.
עמיר פרץ: לגבי דור ב', מאה וארבעים איש, בבקשה.
קריאה: הצענו לקבוצה הנמוכה.
עמיר פרץ: כמה היא?
עמיר פרץ: בין אם נמוכה ובין אם לאו.
עמיר פרץ: הרי המשכורות הגבוהות הן בעיקר למנהלי המחלקות, אלה שיש להם איזו אחריות.
עמיר פרץ: דור ב' לא נמצא במצב לפי הפערים הם כל כך גדולים, למעט מי שנכנס לעבודה אתמול.
נדב שחר: יש כאן שאלה ודרך אגב, יכול להיות שכאן טעינו, באנו בגישה יותר סוציאליסטית ואמרנו: מי שמרוויח - - -
עמיר פרץ: סוציאליזם הוא הפוך ממה שאתה אומר.
עמיר פרץ: אמי היתה עובדת מכבסה, כשהיא היתה בת עשרים וחמש-שלושים היא סחבה שלושים שק לשעה והרויחה משכורת כזו וכשהיא היא היתה בת חמישים וחמש היא סחבה עשרה שקים לשעה והרויחה משכורת כזו ובאה בחורה צעירה ואומרת: מה הזקנה הזו עושה?
עמיר פרץ: הגישה הסוציאליסטית היא מעגל סגור והצעירה הזו צריכה להבין שמחר תבוא צעירה אחרת שתתן לה את זכות הקיום.
עמיר פרץ: לפי התפיסה הניהולית שלך היו צריכים לפטר את אמא שלי ולהביא מישהי בחצי המחיר.
עמיר פרץ: מה שאתה מציע הוא לא סוציאליזם אלא הפוך לחלוטין.
עמיר פרץ: זוג צעיר שיש לו ילד אחד והם גרים בדירת שלושה חדרים וההוא כבר יש לו ארבעה חדרים לפי מעגל חיים אז מה זאת אומרת?
עמיר פרץ: האם אתה עכשיו מצגי לי סוציאליזם, הרי זה פופוליזם מה שאתה עושה.
עמיר פרץ: עזוב, סוציאליזם זה כשמישהו בין עשרים ושתים צריך להרויח מחצית מזה שהוא בן חמישים וזה האחרון יעשה חצי מן העבודה ממנו.
עמיר פרץ: לפי השיטה שלך צריך לפטר את אבא שלי.
עמיר פרץ: אתה יוצר דור שרוצה להרוג בסכינים את הדור שלפניו.
עמיר פרץ: ה מה שאת אומר.
עמיר פרץ: אתה אומר שההוא רק התחיל לעבוד ואני רוצה לעזור לו.
עמיר פרץ: אני לא רוצה לעזור למי שמרוויח שנים עשר אלף למרות שהוא כבר שבע עשרה שנה בעבודה.
קריאה: לגבי העובד שמרוויח שנים עשר אלף - לא אמרנו שהוא יקבל הפחתת שכר וגם לא אמרנו שהוא לא יקבל שכר הוא רק יקבל אחוז יותר קטן מן התוספת שיקבל האחר.
עמיר פרץ: זו גישה ניהולית.
עמיר פרץ: אל תגידו לי שזה סוציאליזם.
קריאה: כשאתה מסתכל על קבוצת העובדים של בעלי השכר הגבוה, כשאתה משפר אותו בעוד אחוז או שניים, ביחס לקבוצה היותר יקרה, אז בסופו של תהליך אתה שומר על עצמך מבחינת השכר שלהם אבל אתה סוגר -במשהו לא גדול- מערכת של פערים.
עמיר פרץ: זו לא בעיה שלך.
עמיר פרץ: קח למשל את המתמחים.
עמיר פרץ: הם הגיעו למצב שלהנהלה, לממשלה, לא היתה ברירה אלא לעשות מהלך כי הם איימו בפיטורין.
עמיר פרץ: אם אני מרויח ארבעת אלפים שקל והמעסיק שלי מרויח חמישים אלף אז אני לא עובד ונוצרת בעיה ניהולית שנוגעת לשרש הענין.
עמיר פרץ: אתה לא שם.
עמיר פרץ: אתה לא במצב כזה.
עמיר פרץ: אם נניח, מתוך מאה וארבעים העובדים, כמה מקבלים ששה עשר אלף שקל?
עמיר פרץ: מחצית?
עמיר פרץ: פחות?
עמיר פרץ: אז אתה מבין על מה אני מדבר?
עמיר פרץ: האם הם יתפטרו אם הם יקבלו את מה שהועד דורש?
קריאה: שמע את הסיסמאות בחצר.
עמיר פרץ: זה לא ענין שלך.
קריאה: למה זה לא ענין שלי?
קריאה: אומרים לאחד: הם דופקים אותך, אתה מרויח חמשת אלפים.
עמיר פרץ: אני מביא לך מאה וארבעים עובדים עם רמת המוטיבציה שאתה דורש.
עמיר פרץ: אתה אומר שהעלות לא מקובלת עליך וזה בסדר אבל לומר שאתה תחלק את הכסף זה דבר שקודם כל אין בו שום תוחלת, זה יעשה הפרדות שאתה תשלם עליהן.
עמיר פרץ: כל החיים יהיה לך מישהו למעלה, כל החיים, אני אומר לך, אנשים יגידו: אנחנו ותיקים, יודעים מה האופק ולאן אנחנו הולכים, הם לא משחקים את המשחק של ההשוואות בין ששת אלפים לשמונת אלפים.
עמיר פרץ: עזבו את השאלה הזו, מדובר בסך הכל במאה ארבעים עובדים - האם תחלק אותם עכשיו לשלש או לארבע קבוצות?
עמיר פרץ: באחת מקבלים ששת אלפים, בשניה שנים עשר?
עמיר פרץ: עזוב, אתה תגיד לי מהי העלות ונחלק אותה.
עמיר פרץ: אל תיכנס אל המשחק הזה.
קריאה: אשאל אותך שאלה.
קריאה: בוא נוסיף לכולם מאה שקל לחודש.
קריאה: האם אתה בעד או נגד?
עמיר פרץ: נגד.
עמיר פרץ: תוכלו לתת מענק חד פעמי.
קריאה: נאמר שבמקום תוספת שכר של אחוזים ניתן מאה שקל.
קריאה: אם נותנים מאה שקל אז מי שבשכר הנמוך קיבל יותר.
עמיר פרץ: ברור, נניח שאתה נותן מתנה לחג - - -
קריאה: אבל אני מדבר על תוספת שכר.
קריאה: לא על מתנה.
עמיר פרץ: לא רק שזה קבוע לכולם אלא העובד הבכיר שילם יותר כי ההפרשה שלו לוועד לצורך המתנה היא יותר גדולה.
עמיר פרץ: דוגמה אחרת, - - -
קריאה: כל מה שתגיד - אצלנו נותנת ההנהלה ולא הוועד.
קריאה: השי לחג, אגב, אצלנו, השווי שלו הוא מן הגבוהים בארץ.
עמיר פרץ: אל תיכנסו לסיבוכים.
עמיר פרץ: גם כך זה מסובך.
עמיר פרץ: בור שהם לא יסכימו להצעה שלכם לדור א' אבל בואו נראה בדיוק מהי.
עמיר פרץ: אין לי טענה להנהלה שמתווכחת על עלויות כי זה לגיטימי לחשב מה תהיה הנקודה הארכימדית בעוד שלש שנים או חמש שנים, תלוי באורך ההסכם.
קריאה: אורך ההסכם הוא בעיה מאד קריטית.
עמיר פרץ: בסדר, אני אומר לך, הם אמרו לי שלש שנים.
עמיר פרץ: אולי הם רוצים לשחק עם זה, אין לי מושג.
קריאה: לא נלך לריב אתם.
קריאה: כבר שנה של מאבקים.
עמיר פרץ: תעזרו קצת להתקדם.
עמיר פרץ: לשיטתך, קשה מאד גם לעשות חישובי עלויות.
עמיר פרץ: האם יש לך את חישוב העלויות של השיטה שאתם מציעים?
עמיר פרץ: לפי קבוצות?
עמיר פרץ: אני אמרתי גם להם: כבר חודשיים הם מתווכחים ולא חישבו פערי עלויות.
עמיר פרץ: עזבו את העקרונות, מנגנונים נבנה בסוף, על כריכים נחליט בסוף.
קריאה: כשנַתָּנו להם תוספת שכר הם בכלל לא דיברו על התוספת של דור א'.
קריאה: שמו על השולחן רק את דור ב' ואמרו: או.
קריאה: דור א' זה כך.
עמיר פרץ: האם יש הצעה שהם כתבו?
עמיר פרץ: הכל יכול להיות.
עמיר פרץ: אני טרם הבעתי את דעתי.
עמיר פרץ: אני לא יודע מהו המחזור שלכם וכו' וגם לא אכנס לזה.
עמיר פרץ: לא באתי לכאן כדי לנהל לכם את המפעל.
עמיר פרץ: לא אכנס לנתוני המחזור, לרווחיות, להפסד עלויות בגין השביתה, הפסד לקוחות, מוניטין ועוד הרבה דברים אחרים, הכל עולה כסף ושווה כסף והם אמרו לי: הם מפסידים בחודש וחצי את מה שהם לא ישלמו על שלושה הסכמים ואני אמרתי: זה ענין שלהם, אם הם רוצים להפסיד אז שיפסידו.
קריאה: אם היה ברוך בצוות אז לא היתה שביתה.
ניר יצחקי: אנחנו עד היום לא יודעים למה יש שביתה.
קריאה: אף אחד לא יודע למה יש שביתה.
קריאה: גם העובדים לא.
עמיר פרץ: אני מצטער שהסכמתי לקבל את המנדט.
עמיר פרץ: מה אני צריך את זה?
עמיר פרץ: מה שיש לי להגיד לגבי ברוך הוא אישי מדי אבל בכל אופן, אני חייב לנסות לנטרל את עצמי מכל העניינים.
עמיר פרץ: אני לא רגיל לעבוד כך ואני לא רגיל להיות שתדלן.
עמיר פרץ: אני רגיל שיש לי סמכות ואחריות.
עמיר פרץ: אני יודע מה יש לי ביד ומה אין לי ומה אני עושה כשאחד הצדדים -לדעתי שוגה, איזה יכולת לחץ יש לי על הנהלות ואיזו יש לי על ועדים.
עמיר פרץ: לכאן באתי בתור שתדלן ויש אולי סיכוי להגיע להסכם כי כל הצדדים עייפים ולכולם נמאס, גם להנהלה וגם לוועד וזו הפעולה היחידה שאולי בגללה אפשר להיות קצת אופטימיים.
עמיר פרץ: אם זה היה בשבוע הראשון לשביתה לא היה סיכוי ואני מניח שגם לכם נמאס.
קריאה: לא בטוח, זו שביתה דה לוקס.
עמיר פרץ: איך דה לוקס?
עמיר פרץ: יש כאלה שלא מקבלים כלום.
תמיר קדישי: מעטים.
תמיר קדישי: הם מעטים.
תמיר קדישי: קולם לא נשמע בחצר.
תמיר קדישי: זו שביתה שאין בה איזון.
תמיר קדישי: אני משלם שכר - -
קריאה: זו אגב הסיבה שהמגשרת הבינה שמה שקורה כאן הוא לא סביר.
קריאה: מצד אחד ההנהלה סובלת כי המפעל נפגע ומצד שני העובדים הועד בלחץ של העובדים ורוצה להגיע למטרות ולכן כל דבר שהוא סגר הוא מתקדם ממנו הלאה ואילו פה יש שביתה דה לוקס.
עמיר פרץ: בסדר, האם אתם יודעים מהי העלות?
עמיר פרץ: אני רוצה שאתה תסביר לי ותתן לי ניתוח עלויות, לשיטתך, כשאתה מחלק את הקבוצות.
עמיר פרץ: משכר של 12,000 ₪ כל אחוז הוא - - -
קריאה: 12,000 ₪ - האם הם ברוטו?
קריאה: עלות שכר דור ב' כולל הכל, כולל תורניות וכל השאר.
קריאה: אין להם כמעט תורנויות.
עמיר פרץ: כולל הכל?
עמיר פרץ: משמרות, תורנויות, שבתות, חגים - כולל הכל?
קריאה: זה לא שכר יסוד.
קריאה: בכל זאת זה לא משנה כי כל אחוז משפיע על הכל וזו עלות אז זה לא משנה.
קריאה: בסדר, מדובר בעלות מלאה.
קריאה: 20 מליון שקל בשנה.
עמיר פרץ: 20 מליון שקל בשנה?
עמיר פרץ: העלות כולה היא 400,000 ₪.
קריאה: 12 כפול 12 הם 144,000 שקל בשנה כפול 140 עובדים.
קריאה: 12,000 ₪ עלות מעביד בחודש כפול שנים עשר חודשים - - -
עמיר פרץ: אמור לי רק את עלות התוספת.
קריאה: זה הבסיס לחישוב התוספת ואז כל אחוז עולה 200,000.
קריאה: 12 כפול 12 כפול 140 ומתוך הסכום אחוז אחד.
קריאה: יוצא שכל אחוז הוא 200,000 ₪.
עמיר פרץ: האם אין לכם טבלה?
עמיר פרץ: הרי לשיטת
עמיר פרץ: כם הצעתם לחלק את הקבוצות לפי השכר.
קריאה: המגשרת ביקשה קבוצה אחת וגם הם ביקשו לא לעשות את האבחנה אלא להתייחס אל כל העובדים כאל מיקשה אחת.
קריאה: לגבי דור ב', הצענו חמישה אחוז בשנה הראשונה לכולם, ארבעה אחוז בשנה השניה לכולם, ארבעה אחוז לכולם, ועוד פעמיים ארבעה אחוז לכולם.
קריאה: אני קורא לזה חמש, ארבע, ארבע, ארבע, ארבע.
עמיר פרץ: תחשבו את זה.
קריאה: לפני חודשיים באנו אל ועד העובדים בישיבה ארוכה ואמרנו להם: ראו, את כל הסעיפים הקטנים נשים בצד, אנחנו ואתם, לעובדי דור ב' אנחנו מציעים 22% על פני חמש שנים, לכולם, ולעובדי דור א' אנחנו מציעים את המנגנון הקיים.
קריאה: דובר בעיסקת חבילה, היה גם דיון על הפנסיה.
קריאה: אמרנו להם: נקח את זה, כולנו עייפים.
קריאה: זה היה חמש ארבע, חמש ארבע.
קריאה: זה היה כדי לפתור את הסכסוך.
קריאה: ולא עשינו דיפרנציאציה ורק אמרנו: קחו את זה, יש סעיפים קטנים גם אצלנו וגם אצלכם, נשים אותם בצד והנה 'יצא עשן לבן'.
עמיר פרץ: אתה אומר:
עמיר פרץ: דור א' חמישה עשר אחוז ודור ב' 22%.
תמיר קדישי: ההבנה של כל הדיון היתה שדור ב' - רמת השכר שלו יותר נמוכה והם מראש מקבלים יותר.
עמיר פרץ: 7% לחמש שנים.
עמיר פרץ: לדור ב'.
קריאה: למה 7%?
קריאה: הרי 5% 4 4 הם 22.
קריאה: אין את זה היום לדור ב'.
עמיר פרץ: האם הם לא מקבלים תוספת?
קריאה: הם מקבלים תוספת שכר.
עמיר פרץ: מהי העלות הממוצעת הרב שנתית של תוספות שכר שקיבלו דור א'?
קריאה: פחות מזה.
נדב שחר: ההסכם האחרון הוא דוגמה קלאסית.
נדב שחר: בהסכם האחרון דור ב' קיבל 3.2% לכל שנה, חמש שנים הם 16% ואילו דור א' קיבל 20%.
נדב שחר: האמת היא כזו, בתעשיה מקבלים לכל היותר 2.5% לשנה.
נדב שחר: הם -במאבק על אג'נדה שאנחנו היינו שותפים לה והובלנו אותה בראשיתה, אמרנו שניתן יותר לקבוצת החלשים הצענו להם הצעה של take it or leave it של 22% לבעלי השכר הנמוך, לדור ב'.
נדב שחר: הם לקחו את זה עכשיו בדיון עם המגשרת -ולא סתם אנחנו אומרים לך שתלוי באיזה יום הם מבקשים את תוספת השכר, הם אמרו שזה לא מספיק לדור א' ושהם רוצים עוד 2% לשנה וזה אחרי שיש 22%.
עמיר פרץ: הם לא צריכים אותך בשביל ה 3%.
קריאה: היו הסכמים שבהם נקבע שגובה הדרגה הוא 4%, שליש דרגה או חצי דרגה, זה לא שהוא קיים for granted שכאן הבסיס וממנו נמשיך.
נדב שחר: למה המגשרת הרימה ידים?
נדב שחר: ! היא אמרה ש"יצא המרצע מן השק", קיבלתם הצעה מפליגה לדור ב' אבל עשיתם משא ומתן רק כדי לתת יותר לדור א', כשמראש קיבלתם משהו יוצא דופן עבור דור ב', משהו שלא קיים בתעשיה רק כי היתה נכונות לעשות טבלה פרוגרסיבית, היה מן רציונאל כזה.
עמיר פרץ: מהי עמדתכם לגבי הפורשים לפנסיה?
עמיר פרץ: אותם שלשים איש שאתם מבקשים להוציא לפנסיה.
קריאה: ביקשנו שתהיה אפשרות להוציא עד שלושים איש.
קריאה: המנגנון המכפיל שלהם הוא זכות לחייב.
עמיר פרץ: אבל אין לך זכות לחייב.
נדב שחר: אנחנו ביקשנו זכות להוציא חמישה עובדים מדי שנה.
נדב שחר: כנגד זה הועד יוכל לחייב אותנו, עם הגשת בקשה של עובד, להוציא חמישה עובדים מדי שנה.
נדב שחר: הוא יכול להגיד לי: לא רצית להוציא את פלוני והנה בקשה של פלוני לצאת.
נדב שחר: או אז אני חייב לקבל את זה.
עמיר פרץ: במקום?
נדב שחר: אסביר.
נדב שחר: נתחיל מן ההתחלה.
נדב שחר: בגיל 57 כולם יכולים להגיש בקשה ומי שההנהלה מאשרת לו יוצא.
נדב שחר: אוכלוסיות עובדי הכפים הם בגילאים 62 ומעלה.
נדב שחר: ההנהלה יכולה לחייב להוציא -בכל שנה לאורך חיי ההסכם, חמישה עובדים שהם עובדי כפים.
נדב שחר: הועד יכול, עד 10%, שזה שלושה אנשים, לאורך חיי ההסכם, להגיד לגבי מי מהם שהוא לא מוכן שנוציא את פלוני.
נדב שחר: לוועד יש זכות, מאותה אוכלוסיה של עובדי כפים להגיד: לא רצית להוציא את פלוני אבל פלוני מבקש לצאת לפנסיה.
נדב שחר: תוציא אותו לפנסיה.
נדב שחר: או אז אני חייב להוציא אותו לפנסיה.
עמיר פרץ: חמישה?
ניר יצחקי: במקביל.
ניר יצחקי: אני אחד והוא אחד.
ניר יצחקי: הועד יכול להוציא חמישה ואני יכול להוציא חמישה.
ניר יצחקי: ככל שהעובד הגיש מכתב אז אני חייב.
ניר יצחקי: כמו שאני יכול לחייב להוציא חמישה אנשים הוא יכול לכפות עלי -עם מכתב מן העובדים, להוציא עוד חמישה אנשים.
ניר יצחקי: בפועל, לא יצאו עשרה כי אנחנו לוקחים בחשבון שהאוכלוסיה שבאמת רוצה לצאת או שרוצים שהיא תצא היא הרבה יותר קטנה אבל תיאורטית הוא יכול לחייב אותי.
ניר יצחקי: עוד ארבעה עובדים שהם לא עובדי כפים, אני יכול להוציא והוא כנגד בא ואמר שיש לו אנשים שלו שאני רוצה לחייב אותך להוציא ואמרנו בסדר.
ניר יצחקי: אני מוציא אתה מוציא.
עמיר פרץ: מהי ההצעה הכספית.
ניר יצחקי: פנסיה ב"מבטחים", שמירת זכויות עובד, ההנהלה משלמת את שמירת הזכויות של המעסיק והעובד משלם את החלק היחסי שלו, מענקים למורשי דור א' לשעבר ודור א', יש להם שני מענקים, ולשאלת יושב הראש, בהסכם 2007-2010 היה משהו מסוים שהיה וולנטרי, אני לא זוכר בדיוק, - - -
עמיר פרץ: האם זה היה לפי עלות של הזכויות באותו היום או בסוף התהליך?
קריאה: באותו היום.
קריאה: אני כמעט בטוח.
עמיר פרץ: הייה בטוח לחלוטין.
נדב שחר: היה שם סעיף עם תשלום נוסף של חמש אות שקל בחודש, עם מקבילה של חלק מן הבטוח הלאומי.
נדב שחר: ההנהלה נכנסת לנעלי הבטוח הלאומי בחמש מאות שקל.
נדב שחר: פעם זה היה מלא -בסכום הבטוח הלאומי אבל בהסכם האחרון זה היה חמש מאות שקל.
נדב שחר: ההסכם האחרון היה ב 2001.
נדב שחר: חברי הועד נכנסים
עמיר פרץ: חברים, שמעתי את הדרך שבה הציגו נציגי הועד את המחלוקות.
עמיר פרץ: למדתי גם את מה שההנהלה מציגה.
עמיר פרץ: אצטרך לבקש מכם מכל צד, להעביר לי נתונים מסויימים בצורה מסודרת ולא "בערך".
עמיר פרץ: הפערים לא גדולים.
עמיר פרץ: בכל התחומים ובכל הסוגיות.
עמיר פרץ: ואני אומר מראש, אני לא מתכוון -בשלב ראשון, לספר לאף אחד מן הצדדים מה הצד השני רוצה.
עמיר פרץ: הפערים הם בעיקר אורך ההסכם -שלש שנים או חמש שנים לבקשת ההנהלה, בטענה שבסוגיה העקרונית הזו היתה כבר הסכמה.
אייל סבג: אין הסכמה על שום דבר.
עמיר פרץ: אני רק מספר.
עמיר פרץ: אני "דף נקי" מבחינתכם.
עמיר פרץ: יש את ענין הדרישות לגבי דור א'.
עמיר פרץ: דרישות לגבי דור ב'.
עמיר פרץ: טבלאות השכר, הסכמי הפנסיה והסעיפים הסוציאליים השונים שהם מעוגנים בהסכמים קיבוציים קודמים.
עמיר פרץ: הם חלים על דור' א ועל כולם אבל רובם חלים בעיקר על דור א' ולא על דור ב'.
עמיר פרץ: ברור לחלוטין שמדובר פה בפערים מאד גדולים.
עמיר פרץ: יכול להיות שזו עמדת הפתיחה של שני הצדדים.
עמיר פרץ: יש הבדל בין כשמישהו מצהיר לפרוטוקול מאשר כשמישהו צריך לכתוב.
עמיר פרץ: אין לי שום מעמד משפטי.
עמיר פרץ: כל אחד מן הצדדים יכול לפרוש.
עמיר פרץ: אני לא מחזיק אף אחד כאן בכח אבל ברור לחלוטין שאני לא יכול להרשות לעצמי שבכל ישיבה מישהו ישנה את מה שהוא אמר.
עמיר פרץ: ההנהלה יכולה לדבר כמה שהיא רוצה אבל אם אני אדרוש נייר אז בנייר יהיו כתובים מספרים ומטרות.
עמיר פרץ: אי אפשר אחר כך לקפל את הנייר ולזרוק אותו וכבר נאמר:
עמיר פרץ: מעולם לא הצטערתי על מכתב שלא כבבתי.
עמיר פרץ: כשדורשים ממישהו לכתוב הוא מרצין, גם בלית ברירה.
עמיר פרץ: הוא גם נותן את המכסימום.
עמיר פרץ: לכן אני חושב שכרגע אנחנו לא נתחיל להתקדם בדיון עצמו אלא מה שאני מבקש הוא שני דברים: אם אפשר, לפחות לתקופה הקרובה, תשמרו את הדיונים ביניכם.
עמיר פרץ: קודם כל אין טעם ללכת לתקשורת.
עמיר פרץ: אין צורך.
עמיר פרץ: יש כבר מספיק תקשורת ועשיתם כבר מספיק 'ספינים'.
עמיר פרץ: גם ההנהלה וגם אתם.
עמיר פרץ: במערכת יחסי עבודה זה יכול להתגלגל והשאלה היא אם אפשר -לפחות בתקופה הקרובה לנסות שלא להשתמש בתקשורת.
עמיר פרץ: יכול להיות שבשלב מסוים נראה שנגמר הענין וכל אחד יעשה מה שהוא רוצה אבל אני מתכוון לנסות לנסח דרישות בסיסיות.
עמיר פרץ: ההנהלה אומרת מה היא מציעה ואני רוצה לדעת כמה זה עולה לה.
עמיר פרץ: כשהועד אומר מה הוא דורש עליו להוסיף את העלות של כל סעיף.
רפי קמחי: לשם כך אנחנו צריכים את הנתונים שהם לא חשופים.
עמיר פרץ: אנחנו יודעים באופן כללי.
עמיר פרץ: לא מדובר בסטיה של מאה שקל לכאן או לכאן.
רפי קמחי: מה שיש לנו זה אומדנים.
רפי קמחי: אומדנים מאד זהירים.
רפי קמחי: תתכבד ההנהלה ותציג את הנתונים.
רפי קמחי: כדי שנוכל לעבוד רציני.
עמיר פרץ: עליך להבין, אומדנים יכולים לשחק לטובתך.
עמיר פרץ: אם ההנהלה טוענת שאין לך קשר למציאות אז עליה להוכיח.
עמיר פרץ: אם אתה אומר שסעיף מסוים עולה איקס כסף וההנהלה תגיד שזה עולה הרבה יותר אז חובת ההוכחה עליה אבל אנחנו לא שם ואין ויכוח על עצם החישוב.
עמיר פרץ: תמיד זה שמוכר -מבחינתו המחיר יותר זול ואילו הקונה בעיניו המחיר יקר.
עמיר פרץ: חזרנו למשבצת הראשונה.
עמיר פרץ: יש יתרון גדול לסיטואציה שאנחנו נמצאים בה כי שני הצדדים רוצים לפתור את הענין.
עמיר פרץ: שני הצדדים מעוניינים לגמור את הסכסוך הזה.
עמיר פרץ: אז זה יתרון כי אם היה עכשיו היום הראשון לסכסוך אז לא היה סיכוי שבכלל נצליח להתקרב אחד לשני.
עמיר פרץ: לגבי המשך ההסכם, האם אפשר לשמוע עוד?
עמיר פרץ: סביב הדבר הזה מתנהלים כל החישובים.
בני אלבז: אין בעיה ללכת גם על שלש וגם על חמש.
עמיר פרץ: האם זה על דעת כולם?
אלי אלבז: אני אומר לך כן.
ישראל לייבוביץ': הסכם ארוך שווה יותר - -
רפי קמחי: אני יכול אפילו להציע הצעה שתאריך את תקופתה ההסכם.
רפי קמחי: הנוסחה המנצחת היא או שלש או שש.
עמיר פרץ: או.קיי.
שי גלי: השאלות -מבחינתנו, הן התחולה וההגנה.
שי גלי: התחולה של ההסכם משאירה למעמד של ההסכם הקיבוצי כי הסכם ארוך אומר את הסעיף של "שקט תעשייתי, ואנחנו רוצים לוודא שיש את ההגנה בתחולה של ההסכם הקיבוצי.
שי גלי: ב - - -
שי גלי: אם יהיו התנאים האלה אז אפשר יהיה לחתום על הסכם ארוך טווח.
עמיר פרץ: בהסכם ארוך טווח שני הצדדים לוקחים סיכון.
עמיר פרץ: ההנהלה לוקחת סיכון שיהיה משבר והיא תמצא את עצמה מחוייבת למרות שהרווחים שלה השתנו והעובדים לוקחים סיכון שיסתבר שמה שאתם מייצרים שווה זהב ולא תוכלו לדרוש דרישות.
עמיר פרץ: הסיכון הוא לא חד צדדי.
עמיר פרץ: הנעלם יותר גדול מאשר הגלוי.
עמיר פרץ: אף אחד לא יודע לחזות את מצבו של השוק הזה בעוד חמש שנים.
שי גלי: לגבי שינויים ארגוניים שיכולים לקרות בתוך החברה כפי שכבר קרו, פיצול חברות, סגירת מחלקות, הרחבה של מתקנים, אלה דברים שההנהלה כן יכולה לדעת אותם.
קריאה: יש הסכמה על תחולת ההסכם.
בני אלבז: היו הסכמות שגם אתה חזרת מהן.
קריאה: שום הסכמה.
קריאה: אם יש הסכמה למה שהוא אומר אז אין הסכמה כאן.
קריאה: צריך להסכים גם למה שאנחנו דיברנו.
קריאה: לגבי הפרישה.
קריאה: ככה מתחיל הכל.
אייל סבג: בבוקר הוא אומר לך ככה ובערב הוא אומר לך לא.
שי גלילי: נשמח להגיש בכתב את הבקשה שלנו בנושא התחולה.
עמיר פרץ: תאמרו אם זה בחזקת ייהרג ובל יעבור או לא.
קריאה: הוא אמר לך וזה בסדר, מקובל.
בני אלבז: נתנו עוד אופציה לשקט תעשייתי לעוד שנה עם כל הסכנות אבל רק אם אני מוגן בקביעות ובתחולה.
בני אלבז: או אז אין לי בעיה לתת שש שנים.
רוחמה אברהם-בלילא: צהרים טובים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מתנצלת על האיחור.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לפתוח את הישיבה בנושא קרן הצלת ארגונים חברתיים.
רוחמה אברהם-בלילא: בעקבות הצעות לסדר שהיו בישיבת ועדת הכספים הוקמה ועדה אד-הוק שאני עומדת בראשה על מנת לבדוק ולבחון את כל הקריטריונים הקיימים ולראות להיכן הלך הכסף במהלך השנתיים שהובטחו.
רוחמה אברהם-בלילא: היום אני רוצה שאתם, האוצר, תציגו לפני כולם את הקריטריונים של הקרן ותאמרו מה הם השיקולים המקצועיים.
רוחמה אברהם-בלילא: כמדומני, בשבוע שעבר ביקשנו לקבל תשובה האומרת לאן הלך הכסף.
רוחמה אברהם-בלילא: בבקשה.
יריב לוין: אני ממשרד הרווחה.
יריב לוין: אני ריכזתי את עבודת הקרן.
יריב לוין: נחום איצקוביץ היה יושב ראש ועדה בין משרדית, ועדה של שבעה משרדי ממשלה.
יריב לוין: ההתחלה הייתה כזאת שבעצם הממשלה בישיבה מספר 13 הקימה צוות שיקבע קודם כל את התבחינים.
יריב לוין: הצוות אכן יצא לדרך ואחרי חצי שנה של עבודה הוא קבע תבחינים כאשר כל התבחינים הפכו למבחן תמיכה שהממשלה פרסמה והעמותות בשנת 2009 הגישו בקשות.
יריב לוין: נתחיל ונעבור על התבחינים של 2009.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לך את החומר מודפס כדי לחלק לכולם?
יריב לוין: אפשר לצלם.
רוחמה אברהם-בלילא: עד שיצלמו, נמשיך.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה שנעבור קריטריון-קריטריון ולשמוע את שני הצדדים כדי לדעת למה זה לא עמד במבחן הזמן.
רוחמה אברהם-בלילא: תמשיך להציג את הסוגיה ותאמר כמה ניגשו, כמה קיבלו ומה נעשה עם הכסף.
יריב לוין: אני אעבור על הנתונים שגם השארתי בוועדה בישיבה הקודמת.
יריב לוין: בשנת 2009 פרסמנו RFI, קול קורא.
רוחמה אברהם-בלילא: בדצמבר 2009.
רוחמה אברהם-בלילא: לקראת דצמבר.
יריב לוין: באוגוסט 2009.
יריב לוין: הממשלה הרי אף פעם לא הקימה ועדת תמיכות בין משרדית.
יריב לוין: כל התמיכות שהממשלה עושה הן תמיכות משרדיות, כל משרד וההתמחות שלו.
יריב לוין: מכיוון שהיא אף פעם לא עשתה את זה, משרד המשפטים חייב אותנו לצאת ב-RFI ובעצם ליצור מאגר של עמותות שבשנת 2009 יהיו העמותות שאחר מכן, כאשר יפורסם מבחן התמיכה, יוכלו להגיש בקשה לתמיכה.
יריב לוין: פרסמנו את ה-RFI באוגוסט.
יריב לוין: ניגשו אליו 577 עמותות שענו על השאלון שהיה ב-RFI ולמעשה נכנסו למאגר.
יריב לוין: לאחר מכן, בדצמבר 2009, התפרסם מבחן התמיכה.
יריב לוין: תכף אתם תראו את הקריטריונים של מבחן התמיכה אחרי שיצלמו אותם.
יריב לוין: בשלב הזה, 394 עמותות, מתוך 577 שניגשו, גם פנו למבחן התמיכה ובעצם נכנסו לתהליך של בדיקה, האם הן עומדות בכל אחד מהקריטריונים ובתנאי הסף של מחן התמיכה.
יריב לוין: לאחר מכן, בסוף התהליך הזה, למעשה עומדות בקריטריונים 123 עמותות ואלה העמותות שמקבלות תמיכה.
יריב לוין: אני רק אציין שבגלל שבאותה שנה הייתה הרגשה שהמשבר הוא בשיאו, הממשלה חרגה כאן ובעצם גם נתנה לחלק מהעמותות כסף על החשבון דרך זכות קיזוז.
רוחמה אברהם-בלילא: לא משנה, אבל בסך הכול 123 עמותות, הן אלה שקיבלו.
רוחמה אברהם-בלילא: 577 עמותות נרשמו, 394 פנו ולסינון הסופי הגיעו 123 עמותות.
רוחמה אברהם-בלילא: כבר אז לא ראיתם שיש איזו בעיה בקריטריונים?
רוחמה אברהם-בלילא: או מראש לא הייתה כוונה לחלק את כל התקציב?
יריב לוין: בדיונים הראשונים של הוועדה הייתה תחושה שאלפי עמותות ייגשו.
יריב לוין: אנחנו קיבלנו תמונה מארגוני המגזר השלישי שהמשבר הוא מאוד גדול ואלפי עמותות ייגשו למבחן התמיכה.
יריב לוין: להפך, החשש היה שהמשבר הוא מאוד מאוד גדול – ואני אומר בשיא הכנות, גם לפי מה שהרגשתי אצל חברים אחרים, ממשרד ראש הממשלה וממשרד האוצר – וכל הכסף יחולק במלואו.
יריב לוין: זה די הפתיע אותנו שזאת בסוף הייתה התמונה.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל לא הייתה איזושהי ישיבה של הפקת לקחים לגבי הקריטריונים ומה המשמעויות?
רוחמה אברהם-בלילא: אני מחדדת את זה עוד יותר.
רוחמה אברהם-בלילא: ממחשבה שייגשו אלפי עמותות, הגענו לסיטואציה שרק 123 עמותות מקבלות.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, יש כאן איזשהו פער.
רוחמה אברהם-בלילא: לא עשיתם איזשהו תהליך של הפקת לקחים?
יריב לוין: עשינו, בין 2009 ל-2010.
יריב לוין: עשינו הפקת לקחים ולמשל הורדנו את אחוז הירידה בהכנסות העצמות מעשרה אחוזים לשבעה וחצי אחוזים.
יריב לוין: עשינו עוד כל מיני שינויים.
יריב לוין: למשל, הבהרנו סעיף שאמר שמוסדות חינוך מתוקצבים לא יכולים לגשת למבחן התמיכה, כי יש הרבה גופים שהם למעשה מוסדות חינוך, בתי ספר שהם לא עמותות קלאסיות כמו ידיד או מנהיגות אזרחית.
זבולון אורלב: אורט למשל, זה קלאסי?
יריב לוין: כן, אבל אורט לא נותן מענה, להבנת הוועדה שקבעה בסעיף הראשון שלה סיוע לאוכלוסיית מצוקה, כי הוא לא עמותה קלאסית שהתפקיד שלה הוא לתת מענה לאוכלוסיות שהן אוכלוסיות מצוקה.
זבולון אורלב: אתה רוצה שאני אביא לך כמה מוסדות חינוך?
זבולון אורלב: בתי ספר תעשייתיים?
יריב לוין: השאלה אם כל בתי הספר.
זבולון אורלב: לא, אבל אם יש מערכת של בתי ספר לחניכים שלה, שזאת אוכלוסיית מצוקה קלאסית, מה הבעיה?
רוחמה אברהם-בלילא: לפני שנרד לפרטי העמותות, הוא מצלם לנו כרגע את הקריטריונים.
רוחמה אברהם-בלילא: כשהוא יציג אותם, נעבור גם עליהם, אבל אתה צודק בשאלה שלך.
יריב לוין: עידו מהחשב הכללי מדגיש שאלה גופים שתוקצבו על ידי המדינה, כמו בית ספר שהוא כן מקבל תקציב.