GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל שטייניץ: יש לנו ירידה בהכנסות המדינה – אנחנו נציג אותה – שכבר משפיעה על יעד הגירעון שלנו בשנת 2011, וכנראה גם ב-2012.
יובל שטייניץ: אני חושב שכדאי לפרוס את הדברים האלה בפני הוועדה.
רונית תירוש: איך יש ירידה בהכנסות?
יובל שטייניץ: יש האטה מסוימת בחודשיים-שלושה אחרונים בפעילות כלכלית בארץ ובייצוא, וירידה בשווקי ההון.
יובל שטייניץ: כשהדברים האלה קורים הרווחים יורדים, ההכנסות, גם הישירות וגם העקיפות, ממיסי המדינה יורדות.
יובל שטייניץ: הכנסות המדינה בירידה.
יובל שטייניץ: הירידה היא לא דרמטית עדיין.
יובל שטייניץ: זו ירידה מתונה, אבל היא סימן מדאיג כי היא נמשכת כבר חודשיים-שלושה.
יובל שטייניץ: לכן, כשאנחנו מתבוננים ל-2012, אנחנו צריכים לזכור דבר אחד.
יובל שטייניץ: המשימה של הצלת המשק מהמשבר שלכאורה יכולנו לחשוב שאנחנו מאחוריו בגלל הנתונים הטובים – שנתיים של צמיחה גבוהה ואבטלה נמוכה זה כאילו אין משבר – המשימה העיקרית והמרכזית, אדוני היושב-ראש, של התמודדות עם המשבר הכלכלי, עם הסערה הכלכלית העולמית, עם העולם הכלכלי שנפגע קשות וחלקו על סף התרסקות, היא גם מאחורינו.
יובל שטייניץ: אבל, היא גם לפנינו.
יובל שטייניץ: עדיין לא השלמנו אותה.
יובל שטייניץ: למה אני מבליט את הדבר הזה?
יובל שטייניץ: כי אתה ציינת נכון דבר אחד.
יובל שטייניץ: עצם העובדה שאנחנו בממשלה ובכנסת מדברים גם על תיקונים ותוספות בתחום החברתי, בתחומי החינוך והחברה, מתאפשרת - בניגוד גמור למה שקורה בארצות-הברית ובאירופה היום – בגלל העובדה שהצלחנו עד עכשיו ליצור צמיחה גבוהה ואבטלה נמוכה.
יובל שטייניץ: אם לא נשכיל לשמור על עיקר ההישגים הללו לפחות – אני לא אומר שתמיד נוכל לשמור על הכול בתקופה כל-כך קשה של זעזועים ואי-ודאות בעולם – אבל, אם לא נצליח לשמור על משק בריא שיש בו צמיחה ויש בו תעסוקה, אז כל הישג כלכלי-חברתי שהיה ושיהיה, והיו, ואני לא רוצה עכשיו לפרט, הוא בר-חלוף, כי אני רואה בדאגה רבה.
יובל שטייניץ: נפגשתי בסוף השבוע שעבר עם שר האוצר הבריטי אוסבורן, לפני כחודש נפגשתי עם שרי האוצר של רוב המדינות המרכזיות באירופה, קיבלתי מהם תמונה מבהילה איך המדינות הללו, שבחלקן היו קצבאות ושירותים חברתיים מאוד מפותחים, מתחילות לקצץ בבשר החי של חינוך וחברה וקצבאות.
יובל שטייניץ: זה קורה בבריטניה, בצרפת, באיטליה, ביוון, בספרד, וזה קורה אפילו בגרמניה.
יובל שטייניץ: כלומר, התנאי שאנחנו נוכל פה לנוע קדימה עם תיקונים חברתיים רציניים, מהותיים, שקולים ומחושבים כרוך בכך שאנחנו נוכל לשמר צמיחה ותעסוקה.
משה גפני: האם אתה עדיין סבור שהתקציב הדו-שנתי היה מהלך נכון עם כל השינויים?
יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, אומרים שאין הנחתום מעיד על עיסתו.
יובל שטייניץ: אומרים שיש יוצא מהכלל ובפוליטיקה קצת קשה לשמור על הכלל הזה.
יובל שטייניץ: תמיד עושים שינויים בתקציבים, גם בתקציב חד-שנתי וגם בדו-שנתי.
יובל שטייניץ: אבל, אני רוצה לציין – אגב, לא צריך להגיד אמן, זה לא תורה מסיני, ובכל זאת – שהגוף הכלכלי הבין-לאומי, המוסד הכלכלי הבין-לאומי הכי רציני והכי מבוסס קבע במסמך רשמי באנגלית, ואני מצטט בעברית, שהתקציב הדו-שנתי הייחודי של מדינת ישראל הוא אחת הסיבות שאפשרו למדינת ישראל לצלוח את המשבר הגלובאלי בצורה טובה יחסית, להכניס יציבות וביטחון במשק, ולתרום לצמיחה גבוהה ואבטלה נמוכה.
יובל שטייניץ: זה סוף ציטוט ממסמך רשמי של קרן המטבע הבין-לאומית.
שלמה מולה: אם כך, אז למה כל המדינות לא אמצו את ההצעה הזאת?
יובל שטייניץ: יאמצו, יאמצו.
יובל שטייניץ: אני מבקש עכשיו להציג עכשיו את המצגת.
שלמה מולה: חבר הכנסת מולה, תיכף תשאל, והוא ישיב לך.
שלמה מולה: אתה רשום כדי לקבל רשות דיבור.
שלמה מולה: אבל, שכולם יעשו את זה בסדר.
יובל שטייניץ: חבר הכנסת מולה, אתה יודע שתמיד אני שמח לענות לך.
משה גפני: רבים מחברי הכנסת מבקשים להתייחס לעניין, ואני אאפשר להם.
משה גפני: מי מציג את המצגת?
יובל שטייניץ: יפתח מנהל רשות החברות.
יובל שטייניץ: אני אציג אולי את השקף הראשון או השני, ואחר כך מנכ"ל האוצר ומנהל רשות החברות.
יובל שטייניץ: אם כן, זהו סדר המצגת.
יובל שטייניץ: הכול לפי מה שנקבע בחוק התקציב הדו-שנתי, הפרמטרים שאנחנו צריכים להציג.
יובל שטייניץ: זה אושר בממשלה לפני כחודש.
יובל שטייניץ: בשקף הזה אנחנו רואים את קצב הצמיחה במשק הישראלי.
יובל שטייניץ: כפי שאתם יכולים לראות, בשנים 2009- 2010, ומחצית 2011 כשאנחנו עדיין בעיצומה של המחצית השנייה.
יובל שטייניץ: אתם רואים איך שנת 2009 התחילה עם צמיחה שלילית משמעותית בגלל המשבר הגלובאלי.
יובל שטייניץ: כלומר, מי שאומר או נוטה לשכוח איפה היינו, והאם הושפענו מהמשבר – צמיחה של מינוס 2.6 ברבעון.
יובל שטייניץ: אם זה נמשך שנה שלמה זה פגיעה קשה במשק עם אבטלה מאוד גבוהה.
יובל שטייניץ: אנחנו רואים מה קרה במהלך 2009.
יובל שטייניץ: המשק הישראלי היה משק, בין היחידים בעולם, שלמרות הצמיחה השלילית של סוף 2008 ותחילת 2009 הצליח לעבור במחצית השנייה לצמיחה חיובית משמעותית.
משה גפני: מה זה 7.5 ב-2010?
משה גפני: זה היה למעלה מ-8.
יובל שטייניץ: זה תוקן אחר כך.
יובל שטייניץ: זה היה 7.7, וזה תוקן ל-7.5.
זהבה גלאון: אבל, מהי ההתפלגות לפי העשירונים?
זהבה גלאון: את מי משרתת הצמיחה?
יובל שטייניץ: אני אשמח להתייחס לזה אחר כך.
יובל שטייניץ: צמיחה משרתת את כולם, ואני אפרט אחר כך איך זה משרת את כולם.
מרינה סולודקין: גם את הגברת וענונו?
יובל שטייניץ: אנחנו רואים את 2010, שנה שהסתיימה בצמיחה כוללת של קרוב ל-5%, כי הצמיחה היא לא שכלול פשוט של הממוצעים.
יובל שטייניץ: לכן, גם אם זה נראה יותר זה היה קרוב ל-5%, ולא מעל לזה.
יובל שטייניץ: אנחנו רואים גם את שנת 2011, ושימו לב מה קורה בשנת 2011.
יובל שטייניץ: רבעון ראשון – 4.8%.
יובל שטייניץ: זה פחות או יותר הקצב הכולל של שנת 2010.
יובל שטייניץ: ברבעון השני ירידה ל-3.7%.
יובל שטייניץ: כלומר, האטה קלה כבר ברבעון השני.
יובל שטייניץ: עדיין אין לנו נתונים סופיים.
יובל שטייניץ: אבל, ברבעון שלישי ורביעי תהיה צמיחה של 3 פסיק משהו אחוז.
יובל שטייניץ: כלומר, אנחנו רואים שאחרי שנתיים של התאוששות מרשימה, במחצית השנייה של 2011 אנחנו רואים כבר סימנים של האטה, וזה הצד המדאיג שדיברתי עליו קודם.
אורית זוארץ: אתה מדבר על תהליך שמתפתח, ולא על תהליך שנעצר.
יובל שטייניץ: אמרתי שצריך להסתכל קדימה לא רק בסיפוק, אלא גם בדאגה, ושאנחנו עדיין נאבקים מול המשבר המתחדש באירופה ובארצות-הברית.
יובל שטייניץ: המשבר מראש היה גלובאלי.
יובל שטייניץ: הוא השפיע עלינו, יצאנו מזה.
יובל שטייניץ: המשבר המתחדש שם עכשיו כאילו תופס אותנו בחגורה, והוא מאיים לגרור אותנו חזרה לביצה.
יובל שטייניץ: אנחנו נעשה את כל המאמצים לא להיגרר לשם, בטח לא באופן מלא.
אורית זוארץ: האם תוכל לפרט את הצעדים?
יובל שטייניץ: שנייה, אנחנו עושים את זה מסודר.
יובל שטייניץ: אנחנו רואים את הצמיחה היורדת.
יובל שטייניץ: יחד עם זאת, את שנת 2011 – אמרתי שהחישובים הם לא פשוטים, אלו ממוצעים מאוד מסובכים, לא ממוצעים רגילים – אנחנו נגמור באזור ה-4.8 צמיחה.
יובל שטייניץ: הדאגה והנושא שאנחנו צריכים לטפל בו הוא הצמיחה ב-2012.
זהבה גלאון: אתה לא נותן פה נתונים לגבי ההתפלגות של העשירונים?
משה גפני: זהבה, זה יהיה נושא הדיון.
יוחנן פלסנר: מה יהיה הצפי?
יובל שטייניץ: תיכף נציג.
יובל שטייניץ: אנחנו מציגים כרגע את מה שהיה.
משה גפני: שואל חבר הכנסת פלסנר מה התחזית ל-2012?
יובל שטייניץ: תיכף היא תוצג.
יובל שטייניץ: אם לא יעכבו אותנו נגיע גם לחלק גדול מהשאלות במצגת.
יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, כאן אנחנו רואים דבר שהצהרתי עליו בישיבה הראשונה כאן שאליה זימנת אותי, כמטרה מרכזית – לא להגיע למחוזות האבטלה ההמונית של מאות אלפים והמיליונים שאנחנו רואים ברוב המערב.
יובל שטייניץ: כאן אנחנו רואים את התוצאות ואת ההשפעה של הצמיחה וההשקעות במשק על האבטלה.
יובל שטייניץ: אתם רואים שב-2009 היינו בשיעור אבטלה גבוה, ואתם רואים את מגמת העלייה מ-2008, היינו בזינוק באבטלה.
יובל שטייניץ: בניגוד למה שקרה באירופה ובארצות-הברית הצלחנו לעצור את זה במחצית השנייה ב-2009, ולשפר את זה ב-2010.
יובל שטייניץ: ברבעון הראשון של 2011 – 6%, וברבעון השני לפי נתוני הלמ"ס – 5.5% אבטלה.
יובל שטייניץ: זאת אומרת, אנחנו בין הבודדים בעולם שהצלחנו להגיע לאבטלה קטנה, אפילו יותר מאשר לפני המשבר.
אורלי לוי אבקסיס: ובלי ויסקונסין.
יובל שטייניץ: יקירתי, בוקר טוב.
יובל שטייניץ: שלום לך.
יובל שטייניץ: אני מוכרח לומר שהשתתפתי בכנס קרן המטבע.
יובל שטייניץ: כל שרי האוצר מכירים את הנתונים האלה.
יובל שטייניץ: לכולם זה נראה ממש מעורר השתהות ושאלות: איך זה יכול לקרות בכלל?
משה גפני: אל תאריך לגבי האבטלה.
משה גפני: אין ויכוח, האבטלה ירדה.
אורית זוארץ: השאלה היא האם מקרב העובדים אתה לוקח בחשבון גם את אלו שעובדות בחצי משרה, שליש משרה?
אורית זוארץ: זו אחיזת עיניים.
אורית זוארץ: נו, באמת?
אורית זוארץ: זה "לעבוד" על עצמנו.
משה גפני: זה הדיון, חברת הכנסת זוארץ.
משה גפני: זו לא אחיזת עיניים.
משה גפני: אלו העובדות, והוא חייב על-פי החוק, והוא גם עושה את זה בעצמו - - -
אורית זוארץ: האם אפשר לדבר על הפילוח?
משה גפני: אבל, קודם כל, העובדות הן עובדות.
משה גפני: הניתוח שלהן זה עניין אחר.
אורית זוארץ: זה בעיני המתבונן.
יובל שטייניץ: נתון אחרון שאני רוצה להראות – אנחנו רואים כאן מה קרה במערב.
יובל שטייניץ: האבטלה עלתה ונשארה גבוהה.
יובל שטייניץ: בישראל האבטלה עלתה וירדה.
יובל שטייניץ: אנחנו נעשה כל מאמץ לא להגיע לרמות הממוצעות האלה של 9% ו-10% שבחלק מהמדינות הן גם הרבה יותר גבוהות.
יובל שטייניץ: אני מעביר עכשיו את רשות הדיבור למ"מ מנכ"ל האוצר דורון כהן, בבקשה.
דורון כהן: מנוע הצמיחה העיקרי של מדינת ישראל זה הייצוא וסחר החוץ.
דורון כהן: מנוע הצמיחה העיקרי של המשק הישראלי היה מאז ומעולם הייצוא וחסר חוץ.
דורון כהן: אנחנו רואים שמאז המשבר מ-2009 היה גידול מתמיד של הייצוא וגם של הייבוא.
דורון כהן: מאז תחילת השנה אנחנו רואים עצירה – לא ממש ירידה, אולי לחודש אחד – בגידול של הייצוא.
דורון כהן: העצירה נובעת בעיקר ממה שקורה בשווקי העולם.
דורון כהן: אנחנו רואים אותה בעיקר בענפי הטכנולוגיה.
דורון כהן: אנחנו ראינו גם מאז ההתאוששות, מאז המשבר, שלמעשה כמעט ולא התאושש הייצוא לארצות הברית שהוא הייצוא המשמעותי ביותר.
דורון כהן: היתה צמיחה מסוימת בייצוא למערב אירופה, וגידול בייצוא למדינות המתפתחות.
דורון כהן: מתחילת השנה אנחנו רואים שיש עצירה בייצוא.
דורון כהן: העצירה הזאת מתחילה להיות מדאיגה, במיוחד כשמסתכלים על מה שקורה בכלכלה הריאלית, ואנחנו נתייחס לכך מייד.
דורון כהן: יחד עם זה, יש גידול מאוד משמעותי בייבוא.
דורון כהן: הגידול בייבוא – הצד האופטימי שלו זה שבעיקרו הוא גידול בייבוא של מוצרי השקעה.
דורון כהן: זה אומר ציוד למפעלים, זה אומר ציוד להשקעות בתשתית, זה אומר מלאים של חברות תעשייה.
דורון כהן: זה הצד האופטימי של תשומות לבנייה.
דורון כהן: זאת אומרת, זה מבטיח צמיחה עתידית.
דורון כהן: בסוף המחצית או ברבעון השלישי, אחרי הרבה זמן שבדרך כלל היה לנו עודף בשוטף, אנחנו גם רואים גירעון קטן בחשבון השוטף כתוצאה מפתיחת הפער.
דורון כהן: אבל, צריך להמשיך ולראות מה קורה.
דורון כהן: בשקף הבא אנחנו רואים שהייצוא הישראלי מתנהג ממש באופן צמוד לסחר העולמי.
דורון כהן: כשהיה משבר בסחר העולמי היה גם שפל בייצוא הישראלי.
דורון כהן: אנחנו התאוששנו יחד עם ההתאוששות בסחר העולמי.
דורון כהן: מאוחר יותר נדבר על התחזיות ל-2012, וחשוב להבין גם את התחזיות.
דורון כהן: אדוני היושב-ראש, דיברנו על כך שלתת היום תחזיות עם כל מה שקורה בשווקי ההון בעולם, הוא הדבר הכי לא נכון, בטח בהופעת בכורה כזאת, כי כל דבר שאומר היום יכול להיות מופרך מחר בבוקר.
דורון כהן: השווקים נתונים לתנודתיות ולסערה מאז מאי.
דורון כהן: אנחנו לא מדברים כבר על המשבר מאז אוקטובר 2008, אלא אנחנו מדברים על המצב מאז מאי האחרון.
דורון כהן: השווקים נמצאים שוב בסערה.
דורון כהן: אנחנו לא צריכים לומר לכם מה קורה באירופה.
דורון כהן: אנחנו עוקבים ומחכים לראות האם ההסדר שניתן בסוף השבוע שעבר ייתן פתרון למשבר החובות באירופה.
דורון כהן: לסבר את האוזן – אנחנו רואים ממאי את תחילת הנפילה של שווקי ההון.
דורון כהן: המדדים של האופציות שאנחנו לא רואים אותם כאן, מראים על פחד, אולי אפילו על היסטריה בשווקי ההון, בשווקי המניות של העולם.
דורון כהן: ברבעון השלישי- מיוני ועד ספטמבר – הירידה בשווקים העיקריים, גם בארצות-הברית וגם בארץ, היתה של קרוב ל-15%.
דורון כהן: באוקטובר ראינו התאוששות מסוימת של כ-8% - 9% לקראת הגעה להסדר באיחוד האירופי, במערב אירופה.
דורון כהן: הסחר באירופה עדיין לא התחיל מאז המשבר.
דורון כהן: הבוקר הוא יתחיל מאז הפתרון.
דורון כהן: אנחנו נעקוב ונראה עד כמה זה נותן את אותותיו בעתיד.
דורון כהן: מבחינת הכלכלה הריאלית – למרות ההתאוששות של שווקי ההון שאנחנו רואים באוקטובר, אין בכלל ספק שמדברים על זה, ותיכף נראה גם כמה נתונים, שמבחינת הכלכלה הריאלית העולם נמצא בהאטה, ואולי במיתון, חזרה לאחר ההתאוששות מהמשבר של 2009.
דורון כהן: זה נותן אותותיו בכל המדדים בכלכלות העולמיות, וכמובן שזה משליך גם עלינו.
דורון כהן: לדוגמה, אנחנו מסתכלים על כלכלת ארצות-הברית.
דורון כהן: אנחנו לא מדברים על הצמיחה שכנראה תהיה 1.6% ב-2011.
דורון כהן: אנחנו מדברים על תחזיות הצמיחה.
דורון כהן: בתחילת השנה כולם חשבו שארצות-הברית תצמח ב-3%.
דורון כהן: לאחר הרבעון הראשון היו כאלה שכבר הפליגו ל-3.5%.
דורון כהן: היום יש כמעט קונסנזוס שהצמיחה של ארצות-הברית השנה תהיה 1.6%, וארצות-הברית היא בין הכלכלות הצומחות ביותר במערב.
דורון כהן: במערב אירופה אנחנו מדברים על ממוצע של 0% צמיחה.
דורון כהן: אולי גרמניה קצת יותר מארצות-הברית.
דורון כהן: אבל, שאר המדינות כמעט שלא צומחות.
יובל שטייניץ: תסתכלו על השקף הזה.
יובל שטייניץ: מכל המצגת, זה השקף לגבי כלכלת העולם הכי מדהים והכי מפחיד.
יובל שטייניץ: תחשבו מה קרה בארצות-הברית גם מבחינה פסיכולוגית.
יובל שטייניץ: פתחו את השנה כשנת התאוששות שתביא סוף סוף קצת מזור וקצת ירידה באבטלה, וקצת צמיחה.
יובל שטייניץ: כולם, כולל המומחים, הסכימו שתהיה בערך 3% צמיחה.
יובל שטייניץ: פחות מאצלנו, אבל זה בכל זאת משמעותי.
יובל שטייניץ: תראו מה קורה כל חודש מאז מרץ.
יובל שטייניץ: האופטימיות במהלך השנה צונחת למטה ומתחלפת בפסימיות.
יובל שטייניץ: זה מה שקרה בארצות-הברית, ובמידה מסוימת זה מה שקרה באופן קצת אחר באירופה.
יובל שטייניץ: ולכן, אמרתי בפתח דבריי שגם אם ספינת הכלכלה והתעסוקה שלנו לא טבעה ולא נהרסה במשבר, אנחנו עדיין צריכים להיות נחושים מאוד וזהירים מאוד כי תראו מה קורה פה בארצות-הברית, ואותו הדבר באירופה - אבל, בארצות-הברית זה הכי מדהים - איך האופטימיות מתחלפת בפסימיות.
יובל שטייניץ: באמצע השנה מבינים פתאום בארצות-הברית שהמשבר לא עבר, וששיא המשבר אולי עוד לפניהם.
יובל שטייניץ: אנחנו כאלה קטנים מול העולם הגדול.
יובל שטייניץ: אנחנו מושפעים מהעולם, וצריכים להתמודד עם זה.
יוחנן פלסנר: האם זו גם תחזית פוליטית לגבי מר אובמה?
יובל שטייניץ: אני לא עוסק בפוליטיקה של מעצמות ידידותיות.
דורון כהן: המשק הישראלי הוא משק קטן שמושפע מאוד מהכלכלה העולמית.
דורון כהן: קודם ראינו את הקשר בין הייצוא לבין הסחר העולמי.
דורון כהן: אין ספק שירידה בסחר העולמי והאטה בארצות-הברית ובגוש היורו יכולים להביא לפגיעה בייצוא ולפגיעה בצמיחה.
דורון כהן: גם הירידות בשוק ההון אצלנו.
דורון כהן: כשאנשים מרגישים שיש להם פחות כסף הם צורכים פחות.
דורון כהן: אי-הוודאות במשק בכלכלה הריאלית יכולים להביא לירידה בצריכה הפרטית שהיא המרכיב המשמעותי ביותר בצמיחה.
דורון כהן: זה גם יכול להביא לירידה בצמיחה במשק שלנו.
דורון כהן: וכמובן שהירידות בשוק ההון ומחנק אשראי יכולים להביא ירידה בהשקעות.
דורון כהן: השקעות, צריכה פרטית ויצוא הם מרכיבים עיקריים, יחד עם הוצאות הממשלה, בתוצר.
דורון כהן: לכן, זה יכול להביא לירידה בתוצר.
דורון כהן: יש לנו כמה אינדיקאטורים בין-לאומיים.
דורון כהן: לגבי הכלכלה העולמית – תחזיות הצמיחה המעודכנות של קרן המטבע הבין-לאומית מדברות על 4% גם ב-2011, גם ב-2012.
יובל שטייניץ: זה בזכות סין, ברזיל, הודו, לא המערב.
דורון כהן: הכלכלות המפותחות – ארצות-הברית, 1.6%.
דורון כהן: לגבי שנה הבאה – יותר אופטימיים.
דורון כהן: ארצות-הברית – 2%, כלכלות אחרות – 1.9%.
דורון כהן: אחרי העדכון זה גם כן פחות ממה שחשבנו בתחילת השנה.
דורון כהן: גם הכלכלות המתעוררות שבעבר צמחו ב-9% או ב-8%, צומחות היום בסדר גודל של 6% בלבד.
דורון כהן: גם הסחר העולמי לא עומד על ממוצעים של 7%-8% שהיו מקובלים.
דורון כהן: אבל, אם יש תחזית שמאפשרת לנו להתמיד, כמו שנראה מייד, בתחזית הצמיחה שלנו, האינדיקאטור שאנחנו נאחזים בו ממש בציפורנים, זה שקרן המטבע הבין-לאומית צופה שהיקף הסחר הבין-לאומי יעלה ב-5.8%.
דורון כהן: אדוני היושב-ראש, זהו נתון שאין עליו קונסנזוס.
דורון כהן: יש גם בארץ כאלה שלא מאמינים שזה יהיה.
דורון כהן: מבחינתנו, זה הענף שבו אנחנו נאחזים כדי להאמין שתהיה פה צמיחה בשנה הבאה.
דורון כהן: אם זה לא נכון, ואם זה יתבדה, גם הצמיחה שלנו תתבדה.
דורון כהן: אנחנו רואים בשנת 2011 צמיחה 4.7%.
דורון כהן: לא ניכנס פה יותר מידיי לחישובים.
דורון כהן: אם משווים תוצר של 2011 לתוצר של 2010, הצמיחה בסוף 2010 היא זו שמינפה אותנו לרמות האלה של הצמיחה ב-2011.
משה גפני: מה זה צמיחת התוצר?
דורון כהן: ב-2011 אנחנו עדיין צופים שצמיחת התוצר תהיה כ-4.7%.
משה גפני: דורון, כמה צמיחת התוצר ב-2010?
דורון כהן: ב-2010 היא היתה 4.8.
משה גפני: אז למה ברבעונים אתם אומרים פחות?
דורון כהן: לא, זה לא אותו הדבר.
דורון כהן: כשאתה משווה שנה מול שנה אתה משווה את כל התוצר של שנה אחת לכל התוצר של שנה אחר כך.
דורון כהן: אם בסוף 2010 היתה קפיצה, כבר אתה מתחיל את 2011 מרמה יותר גבוהה.
יוחנן פלסנר: 2011 - האם הנתון הזה עדיין בתוקף?
דורון כהן: 2011 – ככל שהרבעון השלישי והרביעי יהיו מעל 3%, או בסביבות 3% - 3.5%, הנתון בתוקף.
דורון כהן: צריך לשים את הדגש על 2012.
דורון כהן: עדיין אין לנו אינדיקאטורים שמפריכים את ה-4%, ואנחנו עדיין מציגים את ה-4%.
דורון כהן: חשוב להדגיש שמשרד האוצר הוא הכי אופטימי בעניין הזה.
דורון כהן: תמיד מאשימים אותנו בפסימיות.
דורון כהן: אנחנו לא מנסים להיות לא אופטימיים ולא פסימיים.
דורון כהן: כל עוד אין אינדיקאטורים אחרים, וכל עוד הייצוא העולמי או הסחר העולמי הוא כפי שקרן המטבע הבין-לאומי צופה אותו, אנחנו עומדים מאחורי 4%.
דורון כהן: צריך לזכור שבנק ישראל מדבר על 3.2, וגופים אחרים מדברים על שיעורים אחרים.
דורון כהן: זה גם לא כזה שינוי שמחייב שינוי בהתנהלות.
דורון כהן: אבל, צריך לזכור שלמרות שאנחנו נאחזים ב-4% המרכיבים שלו השתנו, ויש לזה משמעות מאוד מאוד חשובה.
דורון כהן: אנחנו לא מאמינים שהצריכה הפרטית תצמח - - -
שלמה מולה: למה יש פער בין התחזית שלכם לזו של בנק ישראל?
יובל שטייניץ: תמיד היה, כי יש שני גופים שרואים אחרת.
יובל שטייניץ: לפני כמה חודשים בנק ישראל חשב מעלינו, עכשיו הוא חושב מתחתינו.
יובל שטייניץ: גם בשנת 2009 בנק ישראל חשב מינוס 1.5, ובסוף היתה צמיחה חיובית.
משה גפני: זה לא מדע מדויק.
דורון כהן: מדברים על שברי אחוזים כך שזה לא פערים שאחד חושב שהמשק נכנס למיתון והשני מדבר על צמיחה.
משה גפני: על-פי רוב אתם צריכים להיות פסימיים.
משה גפני: אני לא זוכר נאום אחד של שר האוצר פה בוועדה שהוא לא אמר:
משה גפני: המצב טוב, אני מודאג ממה שיהיה.
משה גפני: אתם אומרים שם, למשל, תחזית על ההפחתות במס, ושזה יעלה 800 מיליון שקל.
משה גפני: בדוח של איזה ועדה שהיו לה הוצאות לכיבוד ראיתי שהם אומרים 700 מיליון שקל.
שלמה מולה: זה כדי שחברי הכנסת לא יבואו ויבקשו ממנו לתת.
שלמה מולה: לכן, הוא מפחיד אותנו.
משה גפני: אה, לא ידעתי את הסיבה עד עכשיו.
משה גפני: טוב שאמרת לי.
יובל שטייניץ: חבר הכנסת מולה, אני אספר לך למה אני אומר שאני מודאג לגבי שנת 2012, ושיש מקום לדאגה.
יובל שטייניץ: זה כי אני באמת מודאג.
יובל שטייניץ: בדרך כלל, אני משתדל להיות כמה שאפשר כנה עם הוועדה הזאת.
משה גפני: השם יעזור, יהיה בסדר.
יוחנן פלסנר: מה השינוי בתמהיל שדיברת עליו?
דורון כהן: אנחנו רואים שינוי במרכיבי הצמיחה.
דורון כהן: הצריכה הפרטית והייבוא יגדלו בפחות ממה שחשבנו, גם בגלל שוק ההון וגם בגלל סיבות אחרות.
דורון כהן: לעומת זאת, ההשקעות והייצוא יגדלו ביותר ממה שחשבנו.
דורון כהן: לתמהיל הזה יש השלכה על ההכנסות ועל המיסים.
דורון כהן: לייבוא יש מיסים, לצריכה הפרטית יש מיסים, לייצוא ולהשקעות יש פחות מיסים.
דורון כהן: לכן, צפויה ירידה ממיסים.
דורון כהן: אנחנו תכננו בתקציב גביית מיסים של 213.5 מיליארד שקלים.
דורון כהן: במהלך השנה ביטלנו בלו על הדלק שהיתה לו עלות של קרוב למיליארד שקלים, ואנחנו רואים שקצב הצמיחה הוא לא בדיוק מה שחזינו.
דורון כהן: לפני חודש הגשנו לממשלה ולוועדה תחזית של כ-212.
דורון כהן: כרגע אנחנו חושבים שזה יהיה עוד פחות, ושיהיה בערך אחוז של סטייה.
דורון כהן: לא שאחוז של סטייה הוא דבר נורא.
דורון כהן: אבל, אנחנו צופים שיהיה לפחות אחוז של סטייה בגביית המיסים ל-2011.
דורון כהן: יש לזה כמובן גם השלכה לגבי 2012.
יובל שטייניץ: אני רוצה להדגיש שאנחנו מחויבים להציג בוועדה את התחזית לאחר שהיא אושרה בממשלה.
יובל שטייניץ: לכן, אנחנו מציגים פה מה שאושר בממשלה לפני חודש.
יובל שטייניץ: עדיין אין לנו את הנתונים הסופיים של החודש הזה.
יובל שטייניץ: אבל, כרגע אנחנו מניחים שגם ה-212.5 יהיה נמוך יותר במיליארד, מיליארד וחצי – אנחנו עדיין לא יודעים.
יובל שטייניץ: אנחנו צריכים להציג פה את מה שאושר בממשלה, לכן אנחנו משאירים את השקפים.
יובל שטייניץ: כרגע אנחנו אומרים: יכול להיות שזה יהיה גם טיפה נמוך יותר.
אורלי לוי אבקסיס: מאיפה לנו הביטחון שמה שהוחלט בממשלה מקוים דה-פקטו על-ידי משרד האוצר?
אורלי לוי אבקסיס: ראינו כבר החלטות ממשלה, כמו בדיור הציבורי, שלא יושמו ונעלמו - הכנסות של 2.7 מיליארד שקלים.
משה גפני: לא, הוא לא דיבר על החלטה.
אורלי לוי אבקסיס: יש פה דוח של מחלקת המחקר של הכנסת שעבדו עליו המון חודשים שיותר מחצי מיליארד נמצא באוצר ולא הועבר לבנייה של דיור ציבורי.
אורלי לוי אבקסיס: אלו שאלות כדי שאנחנו נדע שהיום הדברים כן ייושמו.
יובל שטייניץ: אנחנו מציגים פה תחזיות.
רונית תירוש: האם התחזית לקחה בחשבון את טרכטנברג?
רונית תירוש: האם זה בלי טרכטנברג?
קריאה: לא, לא לקחו.
דורון כהן: לגבי 2012 - כמו שאתם רואים, ההשפעות של שינויי חקיקה הן מינוריות ביותר.
דורון כהן: ההשפעה העיקרית היא של הצמיחה, של מרכיבי הצמיחה, של הגבייה במיסים.
דורון כהן: אנחנו צופים כרגע ירידה של לפחות 5 מיליארד שקל בגבייה ב-2012.
דורון כהן: לאחר שנראה את הנתונים המעודכנים ל-2011 יכול להיות שהסטייה תהיה אפילו גדולה יותר ממה שכתוב כאן.
משה גפני: גל, הממונה על התקציבים, בבקשה.
דניאל הרשקוביץ: ברשותכם, הייתי רוצה להציג את עיקרי הנתונים מבחינת מצרפי התקציב, ואחר כך מספר מילים בקצרה ברמת המאקרו.
דניאל הרשקוביץ: למעשה, אנחנו רואים כאן את התחזית המעודכנת לעומת הנחות העבודה שהיו בבסיס בניית התקציב, כאשר אנחנו רואים שמבחינת תחזית התוצר הנומינאלי, אנחנו נמוכים בכ-4 מיליארד שקלים ביחס לתקציב - - -
משה גפני: אתם ממש מקצוענים, אז למה הייתם צריכים שידביקו עליכם ועדה ציבורית?
משה גפני: הוועדה הציבורית גם לא טיפלה בפערי השכר, ועד היום לא הבנתי למה.
דניאל הרשקוביץ: הסעיף השני זה ההוצאה לחישוב מגבלת ההוצאה על בסיס הכללים הפיסקאליים.
אורית זוארץ: האם יכול להיות שראש הממשלה לא סומך על האוצר?
משה גפני: הבעיה היא שהאופוזיציה לא מתחשבת בי.
משה גפני: מה שהיא עושה זה שבסוף אני אלטף את ראש הממשלה כל הזמן, ואני לא אגיד מילה אחת נגדו, כי אתם תמיד תופסים אותי בכל מילה.
משה גפני: ראש הממשלה הוא הכי טוב שיש.
יובל שטייניץ: בבקשה לרשום את זה.
משה גפני: יש לי מכסה בקדנציה מתי אני לא אומר אמת.
קריאה: טוב למי?
אורית זוארץ: "הכי טוב שיש" זה משהו מאוד יחסי.
אורית זוארץ: ביחס לסוריה הוא יותר טוב מאסד.
קריאה: הרב גפני, האם יש לך כבר הסכם קואליציוני לפעם הבאה?
משה גפני: תמחקו את זה.
דניאל הרשקוביץ: ההוצאה לחישוב מגבלת ההוצאה היא 284.7 שמבטאת גידול ריאלי ביחס לשנה הקודמת של 2.7%.
דניאל הרשקוביץ: אני רק רוצה לציין ולהזכיר שהגידול בהוצאה הריאלית מתחילת שנות האלפיים היה כ-1%.
דניאל הרשקוביץ: לאחר מכן זה עלה כ-1.7%.
דניאל הרשקוביץ: זאת אומרת, אנחנו נמצאים בטוואי שגבוה בכ-1.7% מתקופת 2002 – 2003 שזה סדר גודל של 5 - 6 מיליארד שקל.
דניאל הרשקוביץ: ההוצאה לחישוב תקרת הגירעון היא 283.4.
דניאל הרשקוביץ: לגבי צד ההכנסות – סך ההכנסות כרגע ביחס להנחות התקציב הוא 259.8 ביחס ל-265.
דניאל הרשקוביץ: זה מבטא כרגע פער של חוסר נתון באומדן ביחס להנחות המקוריות של בין ל-5 ל- 6 מיליארד שקל.
דניאל הרשקוביץ: צד ההוצאה הוא צד שנשלט.
דניאל הרשקוביץ: הוא אמור להישלט מבחינת היכולת של הממשלה, וזה אותם 283.4. לעומת זאת, צד ההכנסות שכרגע נמוך ביחס למה שנאמד, וזה בא לידי ביטוי כבר ב-2011, ולא רק ב-2011, אלא אנחנו מדברים כרגע על החודשים האחרונים שזה מה שחשוב מבחינת האומדן ל-2012, כי מה שאנחנו רואים כרגע בחודשים האחרונים יימצא בבסיס ההכנסות ב-2012.
דניאל הרשקוביץ: ולכן, המשמעות או ה-PLUG NUMBER, או המספר המשלים, הוא הגירעון.
דניאל הרשקוביץ: ולכן, כרגע הגירעון הצפוי על בסיס הנתונים הללו הוא 2.6% ביחס ל-2% מהתמ"ג כפי שנקבע על-פי הכלל הפיסקאלי.
דניאל הרשקוביץ: כמובן שאנחנו מדברים על אומדן.
דניאל הרשקוביץ: זה אומדן סביר.
דניאל הרשקוביץ: אני לא יודע מה זה פסימי, אופטימי.
דניאל הרשקוביץ: אומדן הוא אומדן, והוא נכון לנקודת הזמן.
דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שישנן הרבה מאוד אי-ודאויות, ואי-אפשר לדעת לאן הדברים ילכו – לא לכאן, ולא לשם.
דניאל הרשקוביץ: אני חושב שכל מי שיגיד מספר כזה או מספר אחר – אי-אפשר לדעת.
דניאל הרשקוביץ: אבל, כששמים אומדן, שמים מספר ועומדים מאחוריו כרגע, וזהו האומדן כרגע לנקודת הזמן הזאת.
דניאל הרשקוביץ: האם נכון לעשות איזשהו שינוי ביחס לתקציב כרגע אל מול מה שאנחנו רואים כרגע?
דניאל הרשקוביץ: התשובה היא לא.
דניאל הרשקוביץ: לכאורה היה אפשר להגיד: בואו נעשה כרגע שינויים בצד ההוצאה, נפחית, נעשה התאמות.
דניאל הרשקוביץ: כרגע, בנקודת הזמן הזאת כאשר אנחנו מדברים על שינוי בצד ההכנסות, לא מבצעים כרגע כל שינוי.
דניאל הרשקוביץ: לגבי מצב המאקרו – כמו שאמרתי, אנחנו נמצאים באי-ודאות.
דניאל הרשקוביץ: יש לנו עננים באמת כבדים שהוצגו קודם, בעיקר מארצות-הברית ואירופה.
דניאל הרשקוביץ: זה לא נראה טוב.
דניאל הרשקוביץ: צריך לזכור כי בסופו של יום, המשק הישראלי שהוא מוטה ייצוא מושפע ממה שקורה בשווקים הללו.
דניאל הרשקוביץ: כאשר אתה יצואן והביקושים יורדים וישנה אי-ודאות, זה משליך באופן ודאי וברור על המשק הישראלי שהוא לא בדיוק כזה גדול.
דניאל הרשקוביץ: ישנם מספר דברים שהם לא בשליטתנו.
דניאל הרשקוביץ: אנחנו לא יכולים לשלוט ולהשפיע על מה שקורה בעולם, וכיוון שיש שם כרגע אי-ודאות, בהחלט יכולה עלולה להיות השפעה שלילית.
דניאל הרשקוביץ: את חלקה אנחנו כבר ראינו פה, וחלקה – במידה ותתממש – עדייןלא ראינו.
דניאל הרשקוביץ: אבל, לגבי זה אנחנו לא יכולים לעשות כלום.
דניאל הרשקוביץ: נשאלת השאלה, מה אנחנו כן יכולים לעשות ברמה האנדוגנית?
דניאל הרשקוביץ: ישנם מספרים דברים שאנחנו כן יכולים לעשות.
דניאל הרשקוביץ: ראשית, כשאנחנו נמצאים בעולם של אי-ודאות, מבחינת המדיניות הכלכלית עניין אמינות הממשלה הוא מאוד מאוד חשוב.
דניאל הרשקוביץ: איך היא מתנהגת ומתנהלת ברמת המדיניות שלה?
דניאל הרשקוביץ: צד אחד זה צד ההוצאה בכללים הפיסקאליים, מדיניות מאקרו-כלכלית.
דניאל הרשקוביץ: המדינה שולטת בצד הזה.
דניאל הרשקוביץ: ולכן, את העוגן הזה צריך לשמור, לשמור את המסגרת הזאת.
דניאל הרשקוביץ: זה מקרין אמינות, וזה מביא לידי ביטוי - - -
שי חרמש: אבל, גל, עם הכלל הפיסקאלי ב-2012 אתה פתוח כבר ב-3.5%.
דניאל הרשקוביץ: שאלה טובה, אני אתייחס.
דניאל הרשקוביץ: אבל, בוא נסכים שקודם כל קל וחומר כאשר אנחנו בקיטון בהכנסות שמשפיע על הגירעון.
דניאל הרשקוביץ: בוודאי שאנחנו צריכים לשמור על צד ההוצאה, ולא לפתוח משני הצדדים, ובוודאי במשהו שתמיד ניתן לבוא ולהגיד: זה בשליטתך.
דניאל הרשקוביץ: קודם כל תטפל במה שבשליטתך.
דניאל הרשקוביץ: לכן, בצד ההוצאה צריך להישמר.