GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אנחנו נשתדל לפרוץ את הדברים בסעיפים האחרים בהם נדון שהם מים, חשמל, דיור ושם נצטרך להיאבק על הדברים הללו.
משה גפני: אני מבקש לברך את חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
משה גפני: זאת פעם ראשונה שאת כאן לאחר שנבחרת לראשות מפלגת העבודה.
משה גפני: אני מברך בשם כולם את חברת הוועדה שלי יחימוביץ שהיא פעילה מאוד ובאמת העשייה שלה היא מצוינת.
שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, אני כבר לא חברת ועדה.
שלי יחימוביץ': מי שחבר ועדה זה חבר הכנסת ראלב מג'אדלה.
משה גפני: אני הולך לומר את זה.
משה גפני: הדבר היחיד שאני יודע זה מי הם החברים.
שלי יחימוביץ': אני פשוט לא יכולה שלא לחזור שוב ושוב אל מקום הפשע.
משה גפני: מה שהתחלתי לומר זה שאני בירכתי אותך על כך שנבחרת עוד באותו לילה ואני שמח על כך ואני מאחל לך הצלחה.
משה גפני: החיסרון היחיד בבחירתך הוא שאת עזבת את הוועדה.
משה גפני: אני דווקא ביקשתי ממך לבוא לדיון הזה ואני שמח שבאת.
גאלב מג'אדלה: שלי לא עזבה את הוועדה בגלל שהיא נבחרה ליושב ראש, אלא בגלל שבינינו היה סידור כזה.
גאלב מג'אדלה: זה בלי שום קשר לתפקיד היושב ראש.
משה גפני: היה כאן אי דיוק ואני אגיד עכשיו באופן מדויק.
משה גפני: אם היא לא הייתה יושב ראש מפלגת העבודה, גם אם היא לא הייתה חברה, היא הייתה באה.
משה גפני: אבל אתם מעסיקים אותה שם הרבה במפלגה.
גאלב מג'אדלה: לטובה.
משה גפני: את זה נבדוק.
גאלב מג'אדלה: אתה רוצה לסכסך בינינו.
יצחק וקנין: הוא לא צריך לסכסך.
יצחק וקנין: אתם מספיק מסוכסכים.
גאלב מג'אדלה: לא יעזור לכם.
גאלב מג'אדלה: אנחנו נהיה אלטרנטיבה.
משה גפני: אני מחפש אלטרנטיבה כבר הרבה זמן.
רוחמה אברהם-בלילא: למה בדיוק?
משה גפני: לשלטון.
שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, אני מזמינה אותך בזאת באופן פורמאלי להצטרף לשורות מפלגת העבודה.
משה גפני: נשקול את העניין הזה.
שלי יחימוביץ': אתה צריך רק להתפקד.
משה גפני: אני רוצה לומר לך שחבר הכנסת ראלב מג'אדלה הוא חבר כנסת יוצא מן הכלל, חבר ועדה מצוין.
שלי יחימוביץ': שמחה לשמוע.
משה גפני: השארתם את זה בידיים טובות.
משה גפני: העוזר שלו שלח מכתב השבוע שצריך לקרוא אותו.
משה גפני: אני ביקשתי מהדובר שלי שיעביר את זה לכל חברי הכנסת.
זהבה גלאון: על מה?
משה גפני: יש אחת שכתבה על מה זה עוזרים לחרדים ונותנים לחרדים והוא כתב לה מכתב, העוזר של חבר הכנסת מג'אדלה.
משה גפני: כתב שבהיסטוריה אמרו לא לתת שום סיוע למיעוטים שנמצאים במדינות והוא הצביע היכן זה קרה, באיזה מקום בהיסטוריה ובאיזה מקום בחלק הזה של הגלובוס.
משה גפני: מאוד מעניין.
משה גפני: אחרי שסיימנו את החלק של הברכות, אני עובר לחלק של הממונה על השכר.
משה גפני: על פי החוק אדוני הממונה על השכר, אתה צריך להניח את הדוח על שולחן הכנסת ואני מבין שאתה עושה עבודה מצוינת.
משה גפני: אתה צריך על פי הנוהג לדווח לוועדת הכספים.
משה גפני: על פי החוק אסור לך לפרסם את זה לפני שלא מתקיים הדיון.
משה גפני: כך קובע החוק.
משה גפני: "דין וחשבון לפי סעיף 33(א)(ג) לא יפורסם לפני הנחתו על שולחן הכנסת".
משה גפני: בחוק לא כתוב ועדת הכספים, אבל הם פרסמו את זה ועכשיו אני גם אסביר לוועדה למה הם פרסמו את זה, כי הם לא שמו לב לסעיף הזה בחוק, בגלל הוויכוח עם הרופאים.
משה גפני: אני אומר שאני אומר את זה.
משה גפני: לא אמרתי שאתה אומר את זה.
משה גפני: בגלל הוויכוח עם הרופאים.
משה גפני: יכול להיות שגם אני לא הייתי מתגבר.
משה גפני: יש ויכוח כזה עם הרופאים שמנהל הממונה על השכר יחד עם אגף התקציבים ומתברר שאין מקבלי השכר הגבוה, אלה הרופאים.
אילן לוין: כך צריך להיות.
אילן לוין: אין לנו בעיה עם זה.
משה גפני: בסדר, אבל זה עדיין לא הונח על שולחן הכנסת כשדיברתם על זה בתקשורת.
משה גפני: אני לא התקשרתי אליך אז כי הבנתי את זה ואני חושב שזה בסדר גמור.
משה גפני: על כל פנים, אילן לוין, הבמה לרשותך להציג את הדוח.
אילן לוין: בוקר טוב לכולם.
אילן לוין: אני חייב לציין שבשלוש השנים שאני בתפקיד, כל פעם שפרסמתי אתה דוח, אמרו שפרסמתי אותו בעיתוי הזה כי יש מאבק ספציפי זה או אחר.
אילן לוין: בשנה שעברה זה היה הסכמי השכר ואמרו שאנחנו משתמשים בזה כדי לנגח את ההסתדרות.
אילן לוין: תמיד יש קישוריות.
אילן לוין: אנחנו משתדלים להניח את זה על שולחן הכנסת מהר ככל שניתן ועדיין אנחנו לא שבעי רצון מלוח הזמנים.
אילן לוין: היות שאנחנו מציגים את נתוני 2010, אז במצב האידיאלי היינו אמורים אפילו לפרסם את זה במרץ או באפריל ואנחנו עכשיו מבצעים את הדיון באיחור.
אילן לוין: לכן כאגף אנחנו עושים את כל המאמצים כדי לקדם.
אילן לוין: הדוח הזה למעשה הולך ומשתנה עם השנים.
אילן לוין: אם בעבר היו שסברו שהדוח הזה נועד רק לרסן את דרישות השכר במגזר הציבורי וחס וחלילה לעשות דה לגיטימציה למגזר הציבורי, במיוחד למקבלי השכר הגבוה ביניהם, אני חושב שיש שינוי במגמה בשנים האחרונות וניתן לראות שבמצגת שאנחנו נציג עתה, אנחנו נעסוק לא רק בעובדי המגזר הציבורי אלא נראה נתונים על עובדי מדינה, נראה נתונים על נשים וגברים, נראה נתונים על עובדי קבלן שחברת הכנסת שלי יחימוביץ שינתה את החוק ומחייבת אותנו להציג.
אילן לוין: אני חושב שהדיון והנתונים שמפורסמים פעם בשנה לפי חוק יסודות התקציב, משנים ומאפשרים לשנות את ההוויה, במיוחד של המגזר הציבורי, כי הם יוצרים שקיפות ונתונים שמאפשרים לבדוק את המגמות ולפעול בהתאם.
אילן לוין: לכן אני אומר מראש שיש כאן מספר פרקים שאולי הם לא נתפסים כקשורים ברצף לוגי, אבל בהערכה אישית שלי טוב שכך.
אילן לוין: ככל שירבו הפרקים וירבו החתכים והנתונים, כך נוכל יותר ויותר להציג לציבור ולכם המחוקקים מה קורה במגזר הציבורי.
אילן לוין: אני אתחיל מיחידת האכיפה, למרות שאין את הקשר הלוגי, כי החוק מחייב אותנו.
אילן לוין: יחידת האכיפה הוקמה לפני כ-12 שנים מתוך מטרה ליצור איזשהו איזון במערכת השכר.
אילן לוין: הרקע להקמת היחידה היה גירעונות מאוד גדולים בשלטון המקומי וחוסר שליטה בתקציבי השכר.
אילן לוין: מאז הוקמה יחידת האכיפה, היא למעשה מהווה מעין מרסן בתהליך.
אילן לוין: כל יחידת האכיפה, למי שלא יודע, מספר העובדים בה הוא בין שמונה לעשרה עובדים.
אילן לוין: זה לא איזשהו גוף מפלצתי שידו בכל ויד כל בו והמטרה היא באמת הרתעה וטיפול בחריגות.
אילן לוין: אנחנו משתדלים שלא להפריע לניהול השוטף של הגופים.
אילן לוין: יש כאן כמה דוגמאות של טיפול יחידת האכיפה כמו בקופת חולים מאוחדת ואותו בעל תפקיד בתעשייה האווירית שכיכב בתקשורת לאחרונה לצערנו.
אילן לוין: יש כאן דוגמאות של בנק ישראל, של עיריית אשדוד וכן הלאה.
אילן לוין: הדברים הללו מראים שיש עדיין מקרים שחייבים לטפל בהם ולאכוף.
אילן לוין: באו אלינו בתלונות ואמרו לנו שזאת לא חכמה, שאנחנו מתנפלים על העובדים.
אילן לוין: העובדים חושבים שהם קיבלו תוספות שכר ברשות, היה בעל תפקיד שחשב שיש לו סמכויות לאשר והוא אישר, ולכן מה אנחנו רוצים מהעובדים כשאנחנו באים ומפחיתים מהם שכר.
אילן לוין: לכן הוקמה יחידת החקירות, מתוך מטרה לתפוס את אותם מאשרי חריגות שכר ולבוא אתם דין וחשבון ולא להשאיר את העובדים חשופים בתהליך.
אילן לוין: שמוליק, אתה רוצה לומר עוד כמה מלים לרקע?
אילן לוין: נמצא כאן שמוליק נחמני שהוא המייסד של היחידה ובאמת יישר כוח וכל הכבוד.
אילן לוין: נמצא אתי גם יוסי, המשנה לממונה על השכר, נמצאת כאן אתי שהיום היא מנהלת את יחידת החקירות ועובדת באגף, וגילה שהיא אחראית על פרסום הנתונים.
אילן לוין: אני מתנצל אם לא הצגתי אותם קודם.
זהבה גלאון: כאן אתם חוקרים את שיאני השכר.
זהבה גלאון: את מי חוקרת הממשלה שמפלה את אלו שמקבלים 77 אחוזים שכר פחות מגברים בשירות הציבורי?
אילן לוין: תכף אנחנו נציג את זה.
זהבה גלאון: לא, אתם לא חוקרים אותם.
זהבה גלאון: אתם רק מציגים את זה.
זהבה גלאון: יחידת החקירות שלכם מיועדת בדיוק לשרת את כל אלה שמבקשים להכפיש את המגזר הציבורי כשיאני שכר.
זהבה גלאון: מה עם אלה שמופלים?
אילן לוין: אנחנו עובדי המגזר הציבורי כולנו כאן ואין לנו שום כוונה להכפיש את המגזר הציבורי.
אילן לוין: אנחנו גאים להיות עובדים במגזר הציבורי ואנחנו רוצים לשמור על טוהר המידות ועל שליטה בהוצאות הממשלה.
אילן לוין: זה התפקיד שלנו.
אילן לוין: נעבור לנתונים עצמם.
אילן לוין: הגרף הזה מראה שפחות או יותר השכר במגזר העסקי מתנהג כמו השכר במגזר הציבורי ואפשר לראות שאין כאן מגמה של שוני מהותי.
אילן לוין: אנחנו נעים באותה מגמה.
אילן לוין: ניתן לראות כאן את השכר הממוצע וההתנהגות לאורך שנים של אותם נתונים.
אילן לוין: זה אומר שבסך הכול יש שליטה במגמה ואין כאן איזה שהם פערים גדולים שנוצרים לטוב ולרע.
אילן לוין: אם השכר במגזר העסקי עולה באופן משמעותי והשכר במגזר הציבורי יפגר מהותית אחריו, זה אומר שאנחנו נקבל אנשים פחות טובים למגזר הציבורי וההפך, אם יש פריצה מאוד גדולה במגזר הציבורי, צריך לבדוק את הסיבות לכך ולוודא שאנחנו לא יוצרים בעיה שבסופו של יום תתגלגל הן לעניין של רמות המחירים והאינפלציה והן לעניין של השלכות מהשכר במגזר הציבורי למגזר הפרטי.
אילן לוין: גם באשר למספר המועסקים.
אילן לוין: אפשר לראות שאנחנו לא חונקים את המגזר הציבורי בהיבט של מספר המועסקים.
אילן לוין: יש גידול מתון במספר המועסקים במגזר הציבורי והוא די דומה לגידול בתוצר ולגידול בכוח האדם במגזר העסקי.
אילן לוין: אלה הנתונים של השכר הממוצע של האוכלוסיות השונות.
משה גפני: השכר הממוצע של מקבלי השכר הגבוה.
אילן לוין: זה לפי מגזרים.
אילן לוין: אנחנו מציגים חברות ממשלתיות.
משה גפני: רגע, לא הסתכלתי במצגת.
אילן לוין: אנחנו מראים שהשכר הממוצע במועצות הדתיות הוא בין הנמוכים לדוגמה והשכר הממוצע בחברות הממשלתיות הוא בין הגבוהים לדוגמה.
אילן לוין: בסך הכול אנחנו רואים שיש שונות מאוד גדולה בין הסקטורים השונים ואני אומר לכם שחלק מהבעיה שנוצרת במשך השנים, להערכתי, והיא בעיה שלדעתי צריך לחשוב ולטפל בה, היא שהולכים ונוצרים פערי שכר גם בתוך המגזר הציבורי בין הסקטורים השונים.
אילן לוין: הפערים נוצרו במהלך השנים כפועל יוצא של הכוח הארגוני של אותם גופים.
אילן לוין: אולי זה לא נעים לשמוע, אבל לפעמים במגזר הציבורי, ככל שיש לך כוח יותר גדול מבחינה ארגונית, השכר הממוצע של העובדים שאתה מייצג הוא יותר גבוה ולאו דווקא לפי החשיבות לאזרחי מדינת ישראל.
אילן לוין: אני אומר שהיום פערי השכר במגזר הציבורי נוצרים בעקבות הכוח הארגוני של אותם סקטורים ולאו דווקא לפי הצרכים של אזרחי מדינת ישראל.
אילן לוין: אם היום אני יכול להעסיק לדוגמה כלכלן במשרד האוצר בשכר של כ-10,000 שקלים ואותו כלכלן, לצורך הדוגמה, בחברת החשמל או בנמל אשדוד או חיפה ירוויח 15 או 16 אלף שקלים, זה בכלל לא בטוח שלציבור הישראלי חשוב שהכלכלן בדוגמאות שתיארתי ירוויח יותר.
אילן לוין: התוצאה היא פועל יוצא של הכוח הארגוני של אותה תופעה.
אילן לוין: הכוח הארגוני הזה גם מביא לפערים שבסופו של יום יוצרים תחושה של אי נוחות וקיפוח.
אילן לוין: אני חושב שחלק מסכסוכי העבודה שאנחנו חווים בשנה האחרונה הם מהסיבות הללו של האמירות של כל סקטור למה לעובד מגזר ציבורי אחד מגיע יותר ממני ואחרת.
אילן לוין: אם תרצו להרחיב את זה, אפשר להרחיב, אבל בסך הכול אפשר לראות שאנחנו גם מעדכנים את השכר במגזר הציבורי וגם השכר במגזר הציבורי הוא לא שכר נמוך, אבל עדיין אנחנו רואים שיש פער הולך וגדל בין שכר לדוגמה במשרדי הממשלה לבין השכר בתאגידים ובחברות הממשלתיות.
אילן לוין: בחברות הממשלתיות ובתאגידים, בחלק מהמקרים, אנחנו צריכים להתמודד מול הסקטור העסקי ולכן ההתמודדות הזאת מאלצת לעדכן שכר.
אילן לוין: לעומת זאת, בממשלה אתה לא רואה תמיד בקשר ישיר את ההתמודדות מול המגזר העסקי, אבל אם לא יהיו לנו תנאי עבודה, תנאי העסקה ואמצעי תגמול נאותים בממשלה, זה בוודאי ישפיע על איכות השלטון ועל הפקידים שמשרתים אותו.
אילן לוין: לכן צריך כחלק מהתהליכים למצוא דרך להקטין את השונות בין הסקטורים השונים.
אילן לוין: בהסכם השכר האחרון לדוגמה הצענו להסתדרות לתת תוספת שקלית במקום תוספת אחוזית, כי אז היינו מקטינים את פערי השכר.
אילן לוין: הסכמי השכר הם בדרך כלל באחוז ואז נשמר הפער.
אילן לוין: אם הסכם השכר יגיד שכל העובדים מקבלים אלף שקלים, אלפיים שקלים, 3,000 שקלים, הפער יהיה קטן יותר.
אילן לוין: אתם יכולים להגיד לי שאני שוחק אז את המשמעות של הדרגות וכן הלאה.
אילן לוין: אפשר לדבר על זה.
אילן לוין: אבל בסך הכול התוצאה היא תוצאה שלא הייתה, אני מתאר לעצמי, עם קום המדינה ובשנים הראשונות כי בשנים הראשונות שקם המינהל הציבורי במדינת ישראל, לא היו פערי שכר אלא כולם קיבלו את אותו שכר, כך שהתופעה הזאת היא תופעה שהולכת ומתעצמת עם השנים.
משה גפני: בשקף הקודם דיברת על השכר הממוצע.
משה גפני: זאת אומרת שיש ברשויות המקומיות, במועצות הדתיות וחברות עירוניות, כאלה שמקבלים שכר הרבה יותר נמוך.
אילן לוין: אפשר לראות את הדוגמאות.
אילן לוין: אפשר להסתכל לדוגמה על הפער העצום בין השכר ברשויות המקומיות.
משה גפני: לא, את זה ראיתי.
משה גפני: הסברת את זה וזה מובן אבל אני אומר ברשויות המקומיות למשל, שם השכר הוא נמוך, הוא בין השלושה האחרונים הנמוכים לעומת תאגידים וחברות ממשלתיות, מה שאמרת, אתם בדקתם גם מבין אלה שמקבלים את השכר הנמוך, מה השכר הנמוך בפועל?
משה גפני: לא מה הממוצע.
משה גפני: ברשויות המקומיות השכר הממוצע הוא 6,713 שקלים והשאלה היא האם יש כאלה שמקבלים פחות.
אילן לוין: 9.157 שקלים.
אתי גבאי מורלי: כן, בדקנו מי שמקבל פחות.
אתי גבאי מורלי: זה ממוצע.
משה גפני: כמו שנותנים דוח על שיאני השכר עם שמות, האם זה חל גם על מקבלי משכורות נמוכות?
אתי גבאי מורלי: לא, החוק לא מאפשר לנו לפרסם שמות.
משה גפני: העיתונים כתבו.
אתי גבאי מורלי: אתה לא יכול לקבל שמות.
אתי גבאי מורלי: איתרו את מקבלי השכר הגבוה, את אותם שיאנים.
אתי גבאי מורלי: בפרקים הבאים יש התייחסות למקבל שכר מינימום, למי שמקבל השלמה לשכר מינימום.
משה גפני: אני שואל לפני הפרסום.
משה גפני: למשל ברשויות המקומיות, בדקתם האם יש רשויות שמשלמות שכר מאוד מאוד נמוך לעובדים מסוימים?
משה גפני: האם בדקתם גם את זה?
אתי גבאי מורלי: יש לנו נתונים, כן.
אילן לוין: לא נכנסנו לפילוח, למאפיינים של מקצוע ספציפי, לשם אתה חותר, אבל אפשר להטיל את זה עלינו.
משה גפני: לא, אני לא חותר לשם.
משה גפני: כל השנים הללו אנחנו מדברים על שיאני השכר, יש כאלה שמקבלים שכר גבוה, יש כאן טענות שעלו בוועדה במשך כל התקופה הזאת, לא עליכם, אלא עלה העניין הזה שיש כאלה שמקבלים שכר שמהווה משכורת רעה.
אתי גבאי מורלי: בדוח הראשון יש נתונים על כל רשות ורשות וכמה מקבלים עובדי הדירוגים שברשות הזאת.
אתי גבאי מורלי: בדרך כלל אלה לא הבכירים או בעלי התפקידים.
אתי גבאי מורלי: אנחנו לא מקבלים את זה פרסונאלית.
אתי גבאי מורלי: מקבלים את העובדים הסוציאליים בנפרד, את המורים בנפרד וכולי.
אתי גבאי מורלי: כל דירוג ניתן כקבוצה.
אתי גבאי מורלי: לנו יש את כל הקבוצות במחשב.
אתי גבאי מורלי: יש כאן פירוט.
אתי גבאי מורלי: הנה, אני אתן לך דוגמה ברשות המקומית.
אתי גבאי מורלי: ניקח את המועצה המקומית הראשונה, סתם לדוגמה, אור יהודה.
אתי גבאי מורלי: אני מנסה להראות שיש לנו את העובדים הנמוכים שמוגדרים תחת כותרת דירוגים.
אתי גבאי מורלי: אין לי אפשרות לתת לכנסת כל דירוג ודירוג.
אילן לוין: קחי את באר שבע לדוגמה ותגידי את הנתונים.
אתי גבאי מורלי: באר שבע.
אתי גבאי מורלי: אנחנו רואים שהשכר הממוצע של בעלי התפקידים – כלומר, האנשים הבכירים ביותר – הוא 21 אלף שקלים לחודש, לא כולל עלויות מעביד, ודווקא של העובדים בדירוג דרגה השכר הוא 9,225 שקלים.
אתי גבאי מורלי: ברור שבתוך ה-9,225 שקלים יש עובד שאולי מרוויח 12 אלף ואחד שמרוויח 4,000 או 6,000 שקלים, אבל אין לי יכולת לפרסם וגם לא לקבל נתון פר עובד.
משה גפני: השכר הממוצע והשכר הגבוה, אבל אתם גם מחפשים את מי שמקבל את השכר הכי גבוה.
אתי גבאי מורלי: לא בהכרח.
אתי גבאי מורלי: אולי התקשורת.
אתי גבאי מורלי: אנחנו פשוט נותנים תמונת מצב, שיקוף של המצב.
משה גפני: מאיפה התקשורת יודעת שמי שמקבל את השכר הכי גבוה זה הרופא בבית החולים סורוקה?
אילן לוין: אנחנו מראים את השכר בבית החולים סורוקה אבל אנחנו לא אומרים שזה פרופסור גידי סער או פרופסור אחר.
משה גפני: מאיפה התקשורת יודעת את זה?
אילן לוין: הם הולכים לקבוצות הקטנות.
אילן לוין: ברגע שיש לך רופא אחד או שניים, הם עושים פישינג.
אילן לוין: מתקשרים לבית החולים ועושים את התהליך הזה.
משה גפני: זה לא בא מכם.
אתי גבאי מורלי: לגבי בעלי תפקידים אנחנו נדרשים לקבל נתונים על פי תעודת זהות אבל לא כך לגבי העובדים.
אילן לוין: אם אני מפרסם את שכר המבקר, ברור שיש מבקר אחד בתעשייה האווירית ואפשר לדעת מה השכר שלו, כי אני מחויב לפרסם בעלי תפקידים, לומר מה התפקיד ומה השכר של הבכירים ביניהם.
אילן לוין: אני לא מחויב לפרסם את השם של מי שמקבל את השכר הכי נמוך בתעשייה האווירית, לומר מה התפקיד שלו ומה השכר שלו.
משה גפני: איך העיתונאים הגיעו לשמות האלה?
משה גפני: הם הרי פרסמו שמות.
אתי גבאי מורלי: זאת לא בעיה.
אילן לוין: מבקר, מנכ"ל, גזבר או המנתח הבכיר ביותר.
משה גפני: הרופאים זה לא תפקיד אחד.
משה גפני: יש רופא שהביאו אותו לבית החולים סורוקה במכוון ואפילו שמעתי את אילן לוין אומר בתקשורת שאנחנו מערכת שיודעת לתגמל את מי שצריך ומתי שצריך.
אילן לוין: אנחנו לא מתביישים אלא להפך, אנחנו מתגאים בשכר שלו.
משה גפני: אני שואל איך העיתונאי יודע שהוא מקבל השכר הגבוה, אם אתם לא מפרסמים את זה.
אילן לוין: החוק מטיל עלי את החובה לפרסם את הנתונים, לאזרח מאוד קל לעשות פישינג ולומר מי זה בסורוקה אותו פרופסור, ומצד שני, לבן אדם הזה מגיע לו כל שקל מהמאה אלף שקלים.
משה גפני: אני שואל איך העיתונאים ידעו על זה.
משה גפני: יושב ראש ה-ות"ת כתוב בדוח שלכם?
אתי גבאי מורלי: השם של התפקיד, כן.
אתי גבאי מורלי: תיאור התפקיד, כן.
משה גפני: ואז העיתונאים יודעם מה השכר.
אתי גבאי מורלי: קלי קלות.
יצחק וקנין: זאת משוואה עם נעלם אחד.
אילן לוין: נראה את הגופים המובילים בשכר.
יוחנן פלסנר: הגעת לנושא האהוב עליך.
אילן לוין: ממש לא.
משה גפני: חשבתי שצריך לפרסם באיזה מקום מקבלים שכר מאוד מאוד נמוך.
פניה קירשנבאום: בכנסת.
שי חרמש: אבל זה לא מעניין אף אחד.
אילן לוין: תסתכלו על שני הקצוות.
אילן לוין: אנחנו מציגים את הגופים המובילים בשכר.
אילן לוין: בצד שמאל, אלתא, חברה שמתמודדת במגזר העסקי עם מהנדסים בחזית הטכנולוגיה – השכר הממוצע שם הוא 18,794 שקלים.
אילן לוין: בצד ימין, חברת נמלי ישראל, אין ספק שזאת חברה חשובה, השכר הממוצע הוא 27 אלף שקלים.
אילן לוין: אני חושב שהשקף הזה אומר את שלו.
אילן לוין: יש כאן את מקבלי ההשלמה לשכר מינימום.
אילן לוין: במגזר הציבורי ההשלמה לשכר מינימום לצערנו היא פיקציה בשכר, וסליחה שאני אומר מלים אולי קשות.
אילן לוין: אתם יכולים לראות מה השכר הממוצע של אותם אנשים שיש להם השלמה לשכר מינימום בתלוש ואת ההיקף הגדול שלהם.
אילן לוין: הדבר נובע מזה שלמעשה טבלאות השכר בדירוגים השונים פשטו את הרגל וצריך לעשות רפורמה מאוד משמעותית במבנה השכר.
אילן לוין: היום יש שיעורים מאוד גבוהים יחסית – אנחנו מציינים כאן את השיעורים של האנשים שמקבלים השלמה לשכר מינימום – אבל השכר שלהם בחלק גדול מהמקרים הוא אפילו גבוה מהשכר הממוצע במשק.
אילן לוין: אפשר לראות לדוגמה בחברות הממשלתיות שאותם אנשים שיש להם בתלוש השלמה לשכר מינימום, השכר שלהם הוא 9,600 שקלים.
אילן לוין: אתם רואים הרבה פעמים במאבקי עובדים שהעובדים באים ומנפנפים בהשלמה לשכר מינימום, אבל צריך להסתכל על השורה התחתונה של הברוטו והעברה לבנק.
משה גפני: מה זה בכלל הנושא הזה של השלמה לשכר מינימום?
משה גפני: מדברים על אותה קופה ומדובר על עובדי מדינה.
משה גפני: אני שואל אותך לגבי עובדי המדינה, מה זאת השלמה לשכר מינימום?
משה גפני: שיקבל משכורת נורמאלית.
משה גפני: זאת אותה קופה
אילן לוין: נותנים להם משכורת נורמאלית, אבל היא מעוותת.
אילן לוין: נותנים להם בסיס נמוך משכר המינימום.
שלי יחימוביץ': תגלם להם את השכר.
שלי יחימוביץ': אתם התרתם את הסולם המעוות הזה.
שלי יחימוביץ': שלמו להם את השכר ההולם ואל תתנו להם השלמת הכנסה.
שלי יחימוביץ': הרי הם יוצאים עם פנסיה עלובה לפי שכר הבסיס עם ההשלמה לשכר מינימום.
שלי יחימוביץ': מה ההפרשות הפנסיוניות?
שלי יחימוביץ': ההפרשות הפנסיוניות הן על השכר העלוב והקטן הזה.
יוסי כהן: הבעיה היא בכללים של חוק שכר מינימום.
יוסי כהן: יש רכיבים שלא מובאים בחשבון לעניין חישוב והשלמה לשכר מינימום ואם אנחנו יוצרים מצב, כמו שנדמה, שאפשר לשלם את ההשלמה לשכר מינימום כחלק מהשכר ולא קורה כלום, התוצאה של זה, מעצם זה שרק אני מסדר את השכר, אני משלם תוספות שכר לכאלה שהם מחוץ להשלמה לשכר המינימום כי באותה דרגה יש עובדים שיש להם השלמה לשכר מינימום ויש עובדים שאין להם השלמה לשכר מינימום.
יוסי כהן: אם באותה דרגה אני נותן למישהו שיש לו השלמת שכר לשכר מינימום את התוספת, גם האחרים נהנים מזה.
שלי יחימוביץ': לא תרמת לנו שום דבר.
משה גפני: תביאו חוק.
משה גפני: תביאו פתרון לעניין כי זה פשוט מצחיק.
משה גפני: שכר מינימום, אתם קבעתם.
משה גפני: אתם, הכוונה אנחנו ואתם.
משה גפני: קבענו את שכר המינימום.
משה גפני: אנחנו קובעים את שכר המינימום ואנחנו משלמים פחות משכר המינימום.
משה גפני: זה הרי דבר שהוא נורא ואיום.
יוסי כהן: אני רוצה לתת דוגמה.
משה גפני: למה אתם לא מניחים חוק על שולחן הכנסת, אם זאת הבעיה?
משה גפני: תניחו חוק על שולחן הכנסת.
משה גפני: יש חוק שכר מינימום, משלמים לעובד שכר מינימום ואין לזה כל קשר לכל התוספות ולכל האחרים שמקבלים יותר משכר המינימום.
משה גפני: זה רכיב בפני עצמו שלא יגרום להשלכת רוחב על כאלה שמקבלים תוספות שהן יותר משכר המינימום.
משה גפני: זה דבר אבסורדי.
יוסי כהן: הנושא מאוד מסובך.
משה גפני: בשביל מה אנחנו כאן?
יוסי כהן: אם נציע הצעה לשינוי, הניסיון מראה - הניסיון שלי עם חוק שכר מינימום הוא מעל 15 שנים - שכל פעם אני יוצא עם עיוות יותר גדול בחקיקה.
משה גפני: אני לא רוצה לעשות עבודה סתם.
משה גפני: אם ועדת הכספים תניח חוק על שולחן הכנסת שיגיד ברוח הדברים שאמרתי עכשיו, שמי שמקבל פחות משכר המינימום – ולא משנה אם זה כתוצאה ממשאים ומתנים – והוא אמור לקבל השלמת הכנסה כדי להגיע לשכר המינימום, הוא יקבל בשכר שכר מינימום ולא תהיה לכך השלכת רוחב על יתר העובדים באותו מקום.
יוסי כהן: אין דבר כזה.
משה גפני: אתם תתמכו בזה?
יוסי כהן: לא.
שלי יחימוביץ': למה אין דבר כזה?
שלי יחימוביץ': אלה לוחות הברית שירדו מסיני?
יוסי כהן: זה יביא לגירעון וזה יגרום למשברים כספיים בגופים.
יוסי כהן: אני אומר שוב.
יוסי כהן: בשירות המדינה 25 אחוזים מהעובדים מקבלים השלמה לשכר מינימום.
שלי יחימוביץ': יותר.
יוסי כהן: למרות שאני משלם את ההשלמה, יצא מזה שאחרי שתיקנתי ל-25 אחוזים שמקבלים השלמה לשכר מינימום, עוד קבוצה של 25 אחוזים ויותר מהעובדים שתקבל תוספת שכר.
יוסי כהן: זה יגרום למצב שדרך חקיקה אני משנה את השכר ומשנה את המצב.
משה גפני: לא הבנו.
משה גפני: אתה צריך להסביר למה.
יוסי כהן: אני אסביר.
יוסי כהן: אני אתן דוגמה.
יוסי כהן: יש במשרד שני עובדים באותה דרגה כאשר לאחד מגיעה תוספת של שלושים אחוזים ולשני לא מגיעה תוספת של שלושים אחוזים.
משה גפני: מהי התוספת?
משה גפני: להשלמה לשכר מינימום?
יוסי כהן: תוספת.
יוסי כהן: זה שיש לו תוספת של שלושים אחוזים, אין לו השלמה לשכר המינימום.
יוסי כהן: זה שאין לו את השלושים אחוזים, מקבל השלמה.
שלי יחימוביץ': אולי פשוט תשלמו לכולם שכר מינימום?
שלי יחימוביץ': חשבתם על הרעיון הזה?
יוסי כהן: אנחנו משלמים לפי החוק ועומדים בחוק.
יוסי כהן: הבעיה היא בעיה שאם מבצעים טכניקה שמדברים עליה כאן, יש לה משמעות כלכלית.
שלי יחימוביץ': גפני, אתה מבין?
שלי יחימוביץ': לוחות הברית ירדו מהר סיני וכתוב בהם שלשליש מהעובדים לא משלמים שכר מינימום ואז מתחיל העיוות.
יצחק וקנין: אני חושב שהוא צודק במה שהוא אומר.
גאלב מג'אדלה: אנחנו נשנה את החוק.
משה גפני: המשמעות של העניין היא שחלק מהעובדים לא מקבלים שכר מינימום.
יצחק וקנין: אני עובד 15 שנים ויש עובד שנכנס לעבוד אתמול.
יצחק וקנין: אני מקבל שלושים אחוזים כי אני עובד כבר 15 שנים.
משה גפני: אני עכשיו נכנסתי לעבודה ואני מקבל פחות משכר מינימום.
יצחק וקנין: אתה מקבל פחות, אבל משלימים לך לשכר המינימום.
משה גפני: למה התקבלתי לעבודה בשירות המדינה ולא נותנים לי שכר מינימום?
משה גפני: למה צריך להשלים לי?
שלי יחימוביץ': בכלל, למה אתם עוברים על החוק?
שלי יחימוביץ': יש חוק שכר מינימום.
יוסי כהן: חס וחלילה, אנחנו לא עוברים על החוק.
משה גפני: אתם עושים טריק עם החוק.
משה גפני: אתם נותנים השלמה.
ציון פיניאן: למה אתם נותנים השלמה?
ציון פיניאן: למה שלא תיתנו את מה שצריך לקבל?
יוסי כהן: זה מה שאני אומר.
משה גפני: זה טריק.
משה גפני: תענו על השאלה הזאת אבל אני רוצה קודם לחדד אותה.
גאלב מג'אדלה: הוא לא יכול לענות על השאלה.
משה גפני: כוונת המחוקק, היות שאני בין המחוקקים הוותיקים בכנסת, הייתה שאדם שעובד, יקבל שכר מינימום ולא יקבל טריקים.
משה גפני: הוא מתקבל לעבודה, ביום הראשון הוא מקבל שכר מינימום.
משה גפני: זאת הייתה כוונת המחוקק.
ציון פיניאן: בכל מקרה אתה משלם, אז למה שלא תשלם לו שכר מינימום?
משה גפני: עם זה צריך להתמודד.
משה גפני: כוונת המחוקק הייתה שאדם התקבל לעבודה, ביום הראשון הוא מקבל שכר מינימום ואחרי כן יש את התוספות.
משה גפני: אתם עשיתם טריק.
משה גפני: הפכתם את החוק הזה לצחוק.
משה גפני: אני לא מתכוון למישהו באופן פרטני אלא לכל המערכת שעשתה מהעניין הזה צחוק.
משה גפני: היא באה ואמרה ככה: המחוקק אמר שצריך לשלם שכר מינימום, אנחנו נעבוד על המחוקק.
משה גפני: אנחנו ניתן לו פחות משכר המינימום בניגוד לכוונת המחוקק, אבל כדי לא לעבור על החוק, ניתן לו השלמה.
יוסי כהן: זה ממש לא כך.
יוסי כהן: לא, זה ממש לא כך.
יצחק וקנין: אני חושב שיש כאן טעות בהבנת שכר המינימום ושכר היסוד של העובד.
יצחק וקנין: עובד מועסק לפי שעות ויכול להיות שהשכר שלו מגיע ל-3,100 שקלים.
יצחק וקנין: אין ברירה, זה השכר לפי השעות שהוא עבד.
יצחק וקנין: מגיעה לו השלמת הכנסה לשכר מינימום.
משה גפני: למה מגיעה לו השלמה?
יצחק וקנין: כי כך החוק קבע.
משה גפני: הוא הרי עובד חמש שעות.
משה גפני: הוא עובד במשרה מלאה.
יצחק וקנין: אתה לא יכול ליצור השוואה בין עובד שעובד עשר שנים לבין עובד חדש כי הוא ישאל מה ההבדל ביניהם.
יצחק וקנין: הוא עובד 15 שנים וכבר משווים את העובד החדש אליו.
משה גפני: אתה שואל אותי מה אני רוצה שיהיה?
יצחק וקנין: אני מבין מה אתה רוצה.
משה גפני: אני אגיד לך בדיוק מה אני רוצה.
משה גפני: מכאן מתחיל העיוות ואחרי כן שלא יבואו בטענות.
משה גפני: אני רוצה שהאדם יתקבל לעבודה ויקבל שכר מינימום.
משה גפני: לאחר מכן שיקבל תוספות.
משה גפני: מאיפה יבוא הכסף?
משה גפני: מאלו שנותנים להם שכר אדיר שאתה פשוט לא יודע איך הגעת לזה.
יוסי כהן: חבר הכנסת גפני, הוא מקבל את שכר המינימום אלא שרשום לו בתלוש ש-3,500 שקלים זה השכר שלו לפי טבלאות ועוד 500 שקלים לפי החוק, השלמה.
יוסי כהן: אם כן, הוא מקבל.
יוסי כהן: יש אצלנו בממשלה לדוגמה עובדים עם 10,000 ו-11 אלף שקלים ברוטו לחודש שמקבלים השלמה לשכר מינימום.
יוסי כהן: בין היתר החוק קבע שוותק, שעות נוספות ופרמיות לא באים בחשבון.
משה גפני: אם מישהו בכולל שלי, כשאני הייתי ראש כולל, היה אומר לי פלפול כזה, הייתי אומר לו מה שהגמרא אומרת, שזה להכניס פיל בחור של המחט.
משה גפני: כוונת המחוקק הייתה שתיתן לו שכר מינימום ושלא תעשה טריקים.
משה גפני: מכאן ואילך תתחיל לתת את התוספות ואל תגיע לפערי שכר כאלה גדולים.
משה גפני: שהכול יצטמצם.
משה גפני: הראשון מקבל שכר מינימום – זאת הייתה כוונת המחוקק – ולא השלמות.
משה גפני: אחרי כן תן תוספות ואל תגיע לתוספות כאלה גדולות של 105 אלף שקלים בחודש.
יוסי כהן: הוא מקבל את שכר המינימום.
יוסי כהן: זה רק עניין טכני של איך רושמים את זה בתלוש המשכורת שלו.
משה גפני: הגמרא קוראת לזה פילה בקופה דמחטה.
משה גפני: כך קוראת לזה הגמרא.
משה גפני: זה פלפול יפה ואפשר לקבל על זה אפילו פרס, אבל זה טריק כי כוונת המחוקק הייתה לתת לו ביום הראשון שכר מינימום.
משה גפני: לא שהוא יקבל בסוף שכר מינימום, אלא לתת לו בשכר שכר מינימום.
יוסי כהן: אני מוכן להציג נתונים של שכר מינימום כדי להסביר את הטכניקה של הפעולה.
יוסי כהן: אני חושב שזה לא יכול להשפיע על המצב הכלכלי של גופים.
יוסי כהן: אם אתם אומרים לעמוד בחוק, אנחנו עומדים בחוק.
יוסי כהן: אם הטכניקה בתלוש היא בסדר או לא, נראה לכם שזאת תוצאה של מה שכתוב בחוק.
משה גפני: עוד נדבר על העניין.
משה גפני: לא יצאתי שבע רצון מהעניין הזה.
יצחק וקנין: אני אומר לך איפה העיוות האמיתי.