GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פניה קירשנבאום: האם בתזרים הזה מתייחסים גם לנכסים?
פניה קירשנבאום: אני מבינה שאת זה שאלה עינת וילף.
שריה אורגד: התשובה היא שיש הוראות גילוי שונות ונרחבות מכוח כללי הגילוי של רשות ניירות ערך שעוסקות ביכולת של התאגיד לעמוד במחויבויות שלו.
פניה קירשנבאום: בהתבסס על הנכסים.
שריה אורגד: בהתבסס על נכסים בתזרימים הצפויים שלו.
שריה אורגד: זאת אחת מבין הדרישות.
פניה קירשנבאום: השאלה שלי באה בדיוק בהמשך לשאלה של עינת וילף כי בא מישהו, משערך את הנכסים, אומר שזה עולה ארבעה מיליארד שקלים ועל בסיס זה מחולקים דיבידנדים ואחר כך כשחוזרים מוצאים שהנכס הזה לא שווה כלום בגלל תנאי הסביבה או החלטה לפרק אותו.
שריה אורגד: אני אגע בזה בקצרה.
שריה אורגד: הכללים לגבי אופן מדידת השוויים נקבעים בתהליכי חשבונות מקובלים בין לאומיים וצריכים לעבור ביקורת של רואה חשבון כולל הנתונים האלה.
שריה אורגד: מי שצריך לערוך את הנתונים האלה, זה התאגיד עצמו.
שריה אורגד: הוא יכול להסתמך על הערכות שווי חיצוניות אבל הוא צריך לעמוד בביקורת הנתונים האלה לצרכים פנימיים שלו.
שריה אורגד: גם התאגיד וגם רואה החשבון המבקר.
שריה אורגד: החל מהדוחות הכספיים של שנת 2010 הוקמה ועדה לבחינת הדוחות הכספיים שחלק מתפקידיה הוא גם לבחון את השוויים האלה.
שריה אורגד: לרשות ניירות ערך יש סמכות, והיא מפעילה אותה במקרים הרלוונטיים, לבדוק את השוויים שנקבעו ומדי פעם היא גם מתערבת בשוויים.
עינת וילף: הרעיון הוא שאלה יהיו תנאים מצטברים?
עינת וילף: אמרת שאתם מוסיפים מצד רשות ניירות ערך את הנושא של יכולת הפירעון והתזרים, האם זה יהיה מבחן, כלומר, האם הרעיון הוא שזה מבחן מצטבר ומבחן חזק יותר?
שריה אורגד: המבחנים שקבועים בחוק החברות הם מבחנים מצטברים.
שריה אורגד: גם מבחן הרווח, כלומר, כשנוצרו רווחים שניתנים לחלוקה והגיעו לעודפים, וגם מבחן יכולת הפירעון.
שריה אורגד: צריכים להתקיים שני מבחנים.
שריה אורגד: אם לא מתקיים מבחן הרווח, אתה צריך ללכת לבית המשפט ולהוכיח לו שהוא עומד במבחן יכולת הפירעון.
שריה אורגד: בעבר אנחנו דרשנו גילוי רק לגבי עמידה במבחן הרווח.
שריה אורגד: בעקבות ה-FRS ואחרי שראינו את ביצוע החלוקות וראינו את ההשפעות, הרחבנו את הגילוי לגבי עמידה במבחן יכולת הפירעון.
פניה קירשנבאום: אם קיימים דוחות שמאות נוספים מעבר לדוח שהגיש תאגיד, אתם מחייבים להגיש את כל דוחות השמאות הקיימים בשוק גם אצל מתחרים או רק את הדוח שמגיש התאגיד עצמו?
פניה קירשנבאום: נגיד התאגיד הלך ועשה שערוך של הנכס ומביא לכם את השערוך הזה וידוע שיש עוד מישהו שעשה בדיקה והנכס הזה הוא לא בשווי שהגיש תאגיד.
פניה קירשנבאום: אתם דורשים לקבל את כל ההערכות?
שריה אורגד: את מדברת על תאגיד אחר ששערך.
פניה קירשנבאום: כן, בערך כן או חברת שמאות שהעריכה את הנכס הזה או מספיק שתאגיד שאתם בודקים אותו, הוא בעצם מביא את השמאות ואתם לא דורשים עוד דוחות.
שריה אורגד: אני רוצה להסביר.
שריה אורגד: את מדברת על צירוף של הערכת שווי השמאות.
שריה אורגד: קודם כל, לא בכל הנכסים אנחנו נדרשים לפעילות של הערכת השווי אלא רק הנכסים המהותיים מאוד של התאגיד.
שריה אורגד: יש מבחנים לדבר הזה ואנחנו פרסמנו אותם.
פניה קירשנבאום: אתם מדברים על נכסים מהותיים שעליהם מתבססת הנפקה או משהו כזה.
שריה אורגד: לגבי כלל הנכסים אנחנו דורשים גלויים אחרים שמבוססים על הדברים שנמצאים בתוך הדוחות הכספיים.
שריה אורגד: יש פרק שנקרא פרק עסקי התאגיד ויש גם הנחיית גלוי מאוד מפורטת שאמורה לשקף את השוויים ואת השינוי בשוויים של הנכסים האלה.
שריה אורגד: לגבי האפשרות שיש עוד, אנחנו לא יכולים לדרוש מה שאנחנו לא יודעים.
שריה אורגד: אם אנחנו נקבל כמובן אינדיקציה שמעריך אחר קבע שווי אחר, יכול להיות שאנחנו נבדוק את הנושא הזה.
שריה אורגד: אני לא יכול להתייחס למשהו שאיננו.
משה גפני: אני מביא להצבעה את תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים) (תיקון מס') התשע"א-2011.
משה גפני: ה צ ב ע ה התקנות – אושרו פה אחד התקנות אושרו.
משה גפני: פניות מספר 358 ו-359 -
טמיר כהן: זה כבר הוסבר.
טמיר כהן: מערך הגיור.
משה גפני: זה יבוא בשבוע הבא.
אלון מסר: הפנייה נועדה לתקצב סכום של מיליון ו-250 אלף שקלים למשרד הנגב והגליל לצורך תקצוב חממה לאנרגיה מתחדשת לפי החלטת הממשלה מאוגוסט 2008.
אלון מסר: כמו כן הפנייה נועדה לבקש שינויים פנימיים בתקציב משרד התעשייה שעיקרם העברה של 150 מיליון שקלים בהוצאה וכן תוספת של 66,892 אלפי שקלים לתקציב המדען הראשי בתמ"ת.
משה גפני: זה המדען?
אלון מסר: זה המדען הראשי בתמ"ת.
משה גפני: על זה דיבר אתי השר שמחון?
אלון מסר: אני חושב שכן.
משה גפני: אתם ביקשתם ממנו לדבר אתי?
אלון מסר: אני, לא.
אלון מסר: אם אתם רוצים, אני יכול להסביר.
עינת וילף: ה-150 מיליון וה-67 מיליון זה מדען ראשי?
עינת וילף: שניהם.
גאלב מג'אדלה: מה זה קידום פיתוח הנגב והגליל?
גאלב מג'אדלה: לא הבנתי.
אלון מסר: הנגב והגליל מעבירים מיליון ו-250 אלף שקלים ללשכת המדען הראשי לצורך תפעול של מרכז לאנרגיה מתחדשת שמוקם באילות לפי החלטת הממשלה מ-2008.
אלון מסר: זה החלק של המשרד.
אלון מסר: יש כמה משרדים ששמים את התקציב שלהם לנושא הזה וזה הסכום ששם משרד הנגב והגליל.
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 1 פניות מספר 369 ו-370 – אושרו פה אחד פניות מספר 371 ו-372 -
אלון מסר: הפנייה הזו נועדה לתקצב סכום של 25 מיליון ו-820 אלף שקלים ושלושה תקני כוח אדם לתפעול לשכת המדען הראשי בתמ"ת, סכום שמגיע מסעיף 38 שעובר לסעיף 36, שם מתבצעת הפעילות הספציפית הזאת.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 371 ו-372 – אושרו פה אחד
גאלב מג'אדלה: במקום לעשות כל פעם רביזיה, בסוף נעשה על הכול.
משה גפני: לא, אל תעשה.
גאלב מג'אדלה: אתה רוצה לגבי כל אחת מהפניות או על כולן בסוף?
משה גפני: אל תעשה את זה.
גאלב מג'אדלה: נצביע.
גאלב מג'אדלה: מי אומר לך שאני לא אגייס את החברים שיבואו?
גאלב מג'אדלה: עמדת במצב הזה.
גאלב מג'אדלה: אתה זוכר?
גאלב מג'אדלה: אתה רצית משהו אחר ואנחנו עשינו משהו אחר.
משה גפני: עם כל הכבוד, אלה דברים שאי אפשר לעכב אותם.
משה גפני: יש לנו גם אחריות כחברי כנסת.
משה גפני: תאמין לי, אני רוצה לעכב גם בגלל האוצר וגם בגלל התמ"ת.
משה גפני: אני רוצה פי אלף יותר ממך.
גאלב מג'אדלה: כאשר האוצר לא מכבד סיכומים ולא נותן תשובות, מה אתה עושה?
משה גפני: נתקע את האיחוד האירופי ונתקע את הנושא של המדען?
משה גפני: פניות מספר 390 ו-391 – ממשל זמין קיבלנו כבר הסבר.
משה גפני: אני רוצה לדעת לגבי האינטרנט.
חן לב: לגבי האינטרנט.
חן לב: אני אומר שני דברים.
חן לב: הדבר הראשון הוא לגבי מדיניות הממשלה הכוללת שנוגעת לשיפור השירות לציבור.
חן לב: השר מיכאל איתן פועל מיום כניסתו לתפקיד לבנות איזשהו מהלך כולל לשיפור השירות הממשלתי לציבור.
חן לב: חשוב לציין שכיום לא קיים גורם כלל ממשלתי שמתכלל את המדיניות שתחתיה פועלים הגופים השונים שנותנים שירות לציבור, כך שאין איזושהי תגובה רוחבית או תשובה רוחבית לשאלה שעלתה בוועדה בשבוע שעבר.
חן לב: עם זאת, בימים אלה מוקמת תחת הנהגתו של השר איתן יחידת מטה במשרד ראש הממשלה שתפקידה בין היתר יהיה לקבוע סטנדרטים לשיפור השירות לציבור.
חן לב: במסגרת עבודה מקצועית שנעשתה גם בשיתוף עם משרד האוצר, אחד האלמנטים הבולטים שעלו מהבדיקה שלנו היה שנכון לממשלה לקדם שירות רב ערוצי, כלומר, להמשיך שירות פרונטאלי כמו שהוא קיים כיום במתכונת כזו או אחרת ובמקביל לשירות טלפוני, שירות אינטרנטי ושירות בעמדות שירות.
חן לב: זה לגבי המדיניות הכלל ממשלתית שנוגעת לאיך יחידות ממשלה נותנות שירות לציבור.
חן לב: מעבר לכך, ממשל זמין שבעניינו ביקשנו לבצע שינויים בתקציב מציע, כמו שציינתי בשבוע שעבר, את הכלים הטכנולוגיים למשרדי הממשלה שהם לוקחים באופן וולנטרי או לא.
חן לב: במקביל אנחנו מתחילים בממשל זמין – אני מקווה מאוד ובשבועות הקרובים נגיע שוב לוועדה עם בקשה לאישור תקציבי בעניין הזה – פרויקט של עמדות שירות שיאפשר למי שאין לו גישה לאינטרנט, לקבל שירותים טכנולוגיים בעמדות שירות שיוצבו ברחבי הארץ.
חן לב: כרגע אנחנו מדברים על סדר גודל של 150 עמדות שירות בשלב ראשון.
חן לב: זה פרויקט שנמצא בשלבי תכנון.
משה גפני: מתי זה יגיע אל הוועדה?
חן לב: כמו שאמרתי, אני מקווה מאוד בשבועות הקרובים.
חן לב: זה פרויקט שנמצא בשלבי תכנון מאוד מתקדמים, הוא בתיאום אתנו ואנחנו תומכים בו בשמחה.
משה גפני: אני מקבל את ההסבר.
חן לב: עמדות השירות?
חן לב: לשנתיים הראשונות מדובר על כ-15 מיליון שקלים.
חן לב: זה פרויקט שאנחנו רואים אותו כצעד ראשון וזה משהו שאנחנו מאוד מקווים שיתפתח לממדים הרבה יותר גדולים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 390 ו-391 – אושרו פה אחד
עינת וילף: משקיעים בעמדות שירות עד שבעוד כמה שנים לכולם יהיה.
משה גפני: לי לא יהיה.
עינת וילף: אף פעם.
עינת וילף: זאת רק השקעה אידיאולוגית למי שיש אידיאולוגיה?
משה גפני: דיברנו על זה כשלא היית בוועדה.
משה גפני: היה הנושא של רשות המסים של דיווח מקוון.
משה גפני: התברר שכאשר הגיע חוק עידוד השקעות הון, מהטייקונים הם לא ביקשו דיווח מקוון אלא הם ביקשו אותו מבעל המכולת שמרוויח 5,000 שקלים בחודש.
משה גפני: אותו ביקשו לתת דיווח מקוון כל הזמן.
משה גפני: יש בן אדם שאומר שהוא לא רוצה להשתמש באינטרנט.
משה גפני: אם יהיה יום שבו כולם יהיו מחוברים לאינטרנט, בסדר, זה כבר דיון אחר, אבל יש רבים מאוד שמכל מיני סיבות לא רוצים להתחבר לאינטרנט כאשר חלק מהסיבות הן גם אידיאולוגיות.
משה גפני: אני לא רוצה שהילדים שלי או הנכדים שלי יהיו מחוברים לאינטרנט.
משה גפני: אני לא רוצה את זה.
משה גפני: אני בעל עסק קטן, אני לא טייקון שיש לי משרדים ושם לא מבקשים מהם את הדיווח המקוון אלא מבקשים מבעלי המכולת הקטנים או מבעלי עסקים קטנים.
משה גפני: אני לא רוצה את זה, מה גם שזאת הוצאה.
משה גפני: חשוב מאוד מה שאומר חן לב.
משה גפני: את זה רשות המסים עשתה.
משה גפני: היא ביצעה את זה.
משה גפני: יש כאלה שצריכים לשלם מס הכנסה והם לא רוצים להתחבר לאינטרנט, ולכן יש להם עמדות שירות.
משה גפני: צריך לתת שירות, במיוחד כאשר מדובר על ממשל זמין ועל מתן שירות יעיל ללקוח.
משה גפני: מה יעשה מי שאין לו אינטרנט?
משה גפני: להכריח אותו?
משה גפני: לכפות עליו?
משה גפני: העמידו לו עמדות שירות וזה חלק מהממשל הזמין.
חן לב: אני אוסיף נדבך נוסף בעניין הזה.
חן לב: המטרה המרכזית של עמדות השירות, מעבר לספק שירותים זמינים למי שלא מחובר לאינטרנט, היא לספק שירותים שנדרשת בהם אינטראקציה פיזית.
חן לב: למשל, הנפקת עותק רישיון נהיגה או רישיון רכב בהם צריך לקבל איזשהו מסמך פיזי שאי אפשר להדפיס אותו.
משה גפני: אנחנו אישרנו את זה.
משה גפני: פניות מספר 402 ו-403 -
יאיר אידר: רפרנט ביטחון פנים.
יאיר אידר: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב המשרד לביטחון פנים בסך של 21 מיליון שקלים עבור תקצוב של כבאים חדשים למערך הכבאות.
יאיר אידר: כמו כן הפנייה מבצעת שינויים פנימיים עבור מימון כבאים בני מיעוטים וכן השלמת תקצוב המדינה עבור כבאים שנקלטו על חשבון האיגודים.
יאיר אידר: כמו כן הפנייה מתקצבת שלושים אלף שקלים בהרשאה להתחייב עבור רכישת חומרים.
גאלב מג'אדלה: כמה כבאים?
יאיר אידר: מאתיים כבאים.
גאלב מג'אדלה: כמה מבני המיעוטים?
יאיר אידר: אני לא יודע בדיוק כמה.
יאיר אידר: 21 מיליון השקלים הם עבור מאתיים כבאים חדשים שמתגייסים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 402 ו-403 – אושרו פה אחד פנייה מספר 412 – משרד הרווחה
חנן פריצקי: תקציבן משרד הרווחה.
חנן פריצקי: הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב משרד הרווחה, ביניהם הגדלה של קו חירום, הגדלה של מעונות ממשלתיים למפגרים, התפעול שלהם, תקציבים לילדים בסיכון בהם מבצעים מספר שינויים פנימיים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 412 – אושרה פה אחד
עינת וילף: אמירה קטנה.
עינת וילף: הביטוח הלאומי גבה יותר ממה שהוא חשב?
עינת וילף: זה מה שזה אומר כאן?
חנן פריצקי: הביטוח הלאומי לא נמצא כאן.
חנן פריצקי: זה משרד הרווחה בלבד.
עינת וילף: אבל מה זה בשל הכנסות מהמוסד לביטוח לאומי?
חנן פריצקי: יש כאן כל מיני קצבאות שמגיעות למשרד מהביטוח הלאומי.
חנן פריצקי: זה מגיע יותר נכון לחוסים והחוסים הם אלה שמעבירים למשרד חלק מהקצבה שלהם כאשר הם נמצאים אצלנו במוסדות וכתוצאה מכך אנחנו מגדילים את ההכנסות.
משה גפני: פניות מספר 413 ו-414 – הרכבת הקלה
יאיר אידר: הפנייה נועדה לתגבר את תקציב המשרד לביטחון פנים בסך של 11 מיליון שקלים עבור מימון אבטחת הרכבת הקלה.
משה גפני: האמת היא שהיינו צריכים להצביע נגד המשרד לביטחון פנים, אבל הנושא חשוב.
משה גפני: הם לא התנהגו יפה.
גאלב מג'אדלה: היו כפויי טובה.
משה גפני: לא כפויי טובה אבל היה צריך להודיע לנו.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 413 ו-414 – אושרו פה אחד פניות מספר415 עד 417 -
עדי חכמון: הפנייה נועדה להעביר 120 אלף שקלים ממשרד התמ"ת לרשות המים לצורך קידום תעשיית המים.
משה גפני: למה ממשרד התעשייה?
משה גפני: יש להם כסף מיותר?
משה גפני: לפי דעתי כן.
עדי חכמון: יכול להיות.
עדי חכמון: הם רוצים לשלוח מדענים מרשות המים לחוץ לארץ לצורך קידום תעשיית המים.
משה גפני: למה זה משרד התעשייה?
עדי חכמון: מינהל סחר חוץ.
עדי חכמון: תעשיית המים בחוץ לארץ.
משה גפני: זה לא משרד התשתיות.
עדי חכמון: משרד התעשייה.
עדי חכמון: בנוסף לכך הפנייה נועדה להעביר 52 אלף שקלים מתקציב הפיתוח לתקציב השוטף.
עדי חכמון: זה עניין של עודפים שעברו בטעות לתקנה אחרת.
משה גפני: רגע, זה 52 מיליון.
עדי חכמון: 52 אלף.
עדי חכמון: הפנייה נועדה לתקן 4,800 אלף שקלים לצורך התקשרות עם משרד עורכי דין.
עדי חכמון: זה רק בהרשאה להתחייב.
עדי חכמון: זאת התקשרות לשלוש שנים שמחייבת הרשאה להתחייב.
עדי חכמון: המזומן כבר שם.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר415 עד 417 – אושרו פה אחד פנייה מספר 418 - אגרקסקו
מעין נשר: הפנייה נועדה לתקצב 2.5 מיליון שקלים לחברת אגרקסקו בהתאם להחלטת בית המשפט.
מעין נשר: זה כסף שנועד להמשיך את הפעילות של החברה בזמן ההקפאה.
מעין נשר: בנוסף, סכום של 8.77 מיליון שקלים להתאמת תקציב ההוצאה לקצב הביצוע ותקציב התמיכות של משרד החקלאות.
משה גפני: זה יגרום לכך שיוכלו להמשיך את פעילות החברה?
מעין נשר: היה דיון בוועדה לגבי פעילות אגרקסקו ואתה יודע מה המצב.
מעין נשר: כרגע החברה נמצאת בהליך של הקפאת הליכים.
משה גפני: מה יעשה הכסף הזה אם נאשר אותו?
מעין נשר: הנאמן צריך להגיש בקשה לקבל את הכסף.
מעין נשר: ברגע שהוא יגיש, הכסף יהיה בתקנה מוכן לבקשתו.
משה גפני: ואז מה יקרה בחברה?
מעין נשר: החברה תוכל להמשיך את הפעילות השוטפת שלה בזמן שהיא מוקפאת.
מעין נשר: הקפאה הרי זה לא הליך של פירוק החברה שהיא עדיין פועלת וחיה, יש פעילות שצריך לעשות ובשביל זה צריך כסף.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 418 – אושרה פה אחד פניות מספר 424 ו-425 - אין רפרנט.
משה גפני: פניות מספר 426 עד 428 –
אורן משה: הפנייה נועדה לתקצב סכום שישמש מסלול במשרד התמ"ת לתמיכה בשילוב של בוגרי מקצועות הטכנולוגיה מאוכלוסיית המיעוטים בחברות היי-טק.
משה גפני: איפה ראלב כשצריך אותו?
משה גפני: אין שילוב חרדים, נכון?
משה גפני: לא צריך אותם.
משה גפני: למה צריך לשלב אותם בעבודה?
משה גפני: שילמדו תורה כל הזמן.
משה גפני: למה אין חרדים?
משה גפני: לא רוצים לשלב חרדים בעבודה?
אורן משה: זאת תוכנית שנעשתה ביוזמה של הרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים במשרד ראש הממשלה.
קריאה: אצל המיעוטים אין חרדים.
משה גפני: יש חרדים רק כדי לתקוף אותם בעיתון שצריך לשלב אותם בעבודה.
אורן משה: אין התנגדות עקרונית.
משה גפני: זה שאין התנגדות, אני יודע.
משה גפני: אם תהיה התנגדות, איך יתקפו אותם?
משה גפני: אין התנגדות.
משה גפני: רוצים לשלב אותם אבל את הכסף מביאים למיעוטים.
משה גפני: שאלתי אם רוצים לשלב חרדים בעבודה או רק רוצים כותרות בעיתון.
משה גפני: מה אמרת על זה?
אורן משה: לשאלה הזאת לא עניתי.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 426 עד 428 – אושרו פה אחד פניות מספר 429 עד 431 –
מעין נשר: הפנייה נועדה לתקצב סך של 41,756 מיליון שקלים לתקציב משרד החקלאות לפעולות הבאות:
מעין נשר: 36,199 מיליון שקלים עבור התאמת תקציב ההוצאה של משרד החקלאות לקצב הביצוע.
מעין נשר: 3,5 מיליון שקלים לתקצוב הסכם שכר שנחתם בין הנהלת משרד החקלאות לוועד העובדים.
מעין נשר: 975 אלפי שקלים לפרויקט בענף המדגה ו-992 אלף שקלים מתקציב משרד הקליטה לתקציב מינהל המחקר החקלאי לצורך קליטת מדענים עולים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 429 עד 431 – אושרו פה אחד פנייה מספר 432 - תיירות.
משה גפני: 290 מיליון שקלים.
משה גפני: לפנייה הזאת אני רוצה שיבוא הסבר גדול מכיוון שמדובר ב-290 מיליון שקלים לפיתוח התיירות.
משה גפני: אני רוצה הסבר יותר מפורט לגבי הנושא הזה.
משה גפני: מדובר על סכום גדול לפיתוח התיירות.
טמיר כהן: נזמין גם את משרד התיירות.
משה גפני: כן, להזמין גם את משרד התיירות.
משה גפני: אם אפשר, את המנכ"ל.
משה גפני: פניות מספר 433 ו-434 – משרד המשפטים, יחידות הסיוע, הסנגוריה
אשרה רודב: פנייה זו נועדה לתגבור תקציב משרד המשפטים בסך של 46 מיליוני שקלים בגין תגבור תקציב הסיוע והסנגוריה בהתאם לאומדן ביצוע וכן לביצוע הסטות פנימיות בהתאם לסדרי העדיפויות של המשרד.
משה גפני: בתי דין רבנים לא נמצאים כאן.
אשרה רודב: הם הגישו עכשיו פנייה תקציבית.
אשרה רודב: היום קיבלתי פנייה תקציבית ואנחנו עכשיו עובדים עליה.
משה גפני: בתי דין שרעים ודרוזים נמצאים.
אשרה רודב: כן, יש הסטה.
אייל אביטל: זאת הסטה טכנית מ-א' ל-ב'.
משה גפני: למה אין של בתי הדין הרבניים?
אייל אביטל: אני לא מנהל אגף התקציבים של בתי הדין הרבניים.
אייל אביטל: אתה יודע שהם עצמאיים.
משה גפני: אני יודע שגם בתי המשפט ובתי הדין הם עצמאיים.
אייל אביטל: אני לא מנהל את התקציב של הנהלת בתי הדין הרבניים.
אייל אביטל: את משרד המשפטים.
משה גפני: משרד המשפטים, היחס שלו לבתי הדין הדרוזים והשרעים ולבתי הדין הדתיים הוא אותו יחס.
משה גפני: משרד המשפטים מופקד על כולם.
אייל אביטל: או-קיי, אבל מבחינה תקציבית אני לא מתעסק בענייניו של בית הדין הרבני.
משה גפני: אז למה אתם מתעסקים בעניין הזה בכלל?
אייל אביטל: בתי הדין השרעיים והדרוזים נמצאים בתוך תקציב משרד המשפטים.
אייל אביטל: אין להם מנהל אגף תקציבים בפני עצמו למרות שהם מאוד רוצים שיהיה להם.
משה גפני: ולבתי המשפט?
אשרה רודב: בתי המשפט ובתי הדין הרבניים הם יחידות סמך נפרדות.
משה גפני: אז איך אתם יודעים להסביר את בתי המשפט?
משה גפני: תביאו את מנהל בתי המשפט שיסביר.
אשרה רודב: אין כאן את בתי המשפט.
אשרה רודב: יש כאן רק את בתי הדין השרעים והדרוזים שהם כפופים למנכ"ל משרד המשפטים.
אייל אביטל: אם תרשה לי, אני אסביר.
משה גפני: אנחנו מדברים על 46 מיליון שקלים.
משה גפני: זה על בתי הדין הדרוזים והשרעים?
אייל אביטל: 46 מיליון שקלים מיועדים לתקציבי הסיוע והסנגוריה כדי לאפשר לנו לשלם לספקים עבור עבודה שהם כבר ביצעו בפועל.
אשרה רודב: אלה יחידו במשרד המשפטים ולא בבתי המשפט.
אשרה רודב: יש את יחידת הסנגוריה הארצית ויש את הסיוע המשפטי.
אשרה רודב: אלה שתי יחידות במשרד המשפטים והם לא בבתי המשפט.
אשרה רודב: אמנם הם מייצגים בבתי משפט.
משה גפני: משרד המשפטים נותן גם סיוע לבתי המשפט?
אשרה רודב: משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט, אלה גופים נפרדים, כמו גם בתי הדין הרבניים.
משה גפני: זאת הסנגוריה הציבורית?
אשרה רודב: כן, והסיוע המשפטי.
משה גפני: לסנגוריה הציבורית.
אשרה רודב: הסנגוריה הציבורית והסיוע המשפטי, אלה שתי יחידות נפרדות.
משה גפני: זאת הסנגוריה הציבורית והסיוע.
משה גפני: אתם תדעו להגיד מה הסיוע של בתי המשפט ובתי הדין הרבניים?
משה גפני: נוכל לקבל הסבר או שנצטרך להזמין את מנהל בתי הדין הרבניים לכאן?
אשרה רודב: הסבר בנוגע למה?
משה גפני: מה עם הסיוע שם.
אשרה רודב: יחידות הסיוע, אם אני לא טועה, כבר לפני כמה שבועות עברה הפנייה בנושא.
משה גפני: אנחנו מצבעיים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 433 ו-434 – אושרו פה אחד פניות מספר 441 עד 443 -
אשרה רודב: פנייה זו נועדה לתגבור תקציב נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלויות בסך של מיליון שקלים בהתאם לפירוט הבא:
אשרה רודב: העברת 500 אלף שקלים ממשרד המשפטים בהתאם לסיכום בין המשרדים והעברת 500 אלף שקלים ממשרד ראש הממשלה בהתאם לסיכום בין המשרדים בנושא מיזם תעסוקה לאנשים עם מוגבלויות.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 441 עד 443 – אושרו פה אחד עכשיו אני עובר לפניות מספר 354 ו-355 - בקשת רביזיה של חבר הכנסת אלכס מילר.
טמיר כהן: יחידת הקמת המטה לשיפור השירות.
משה גפני: כן, של השר מיכאל איתן.
משה גפני: אנחנו מצביעים על הרביזיה של חבר הכנסת אלכס מילר.
משה גפני: ה צ ב ע ה הרביזיה לא התקבלה הרביזיה לא התקבלה ועל כן יש אישור לפניות מספר 354 ו-355 והוא תקף.
משה גפני: הודעה מספר 19011 – משרד המדע
דני גלושנקוב: מדובר על עודפים, ה-25 אחוזים הנותרים שמשרד המדע מעוניין להעביר מתקציב 2010 לתקציב 2011.
משה גפני: ה צ ב ע ה הודעה מספר 19011 – אושרה פה אחד הודעה מספר 04073 – משרד ראש הממשלה אין נציג.
משה גפני: זה יעבור לישיבה הבאה כאשר הנציג יהיה.
משה גפני: הדבר האחרון הוא הנושא של היועץ של ועדת קדמי.
משה גפני: אנחנו לא אישרנו את הפנייה הזאת.
משה גפני: אנחנו חושבים שאין צורך, אבל אם אתה יכול להסביר בדקה, בבקשה.
אורן משה: שר התמ"ת ושר האוצר מינו את ועדת קדמי כדי לבדוק את מחירי מוצרי המזון ומוצרי הצריכה במדינת ישראל.
אורן משה: לצורך הדבר הזה נדרשת עבודה של למעשה פירוק כל העלויות בכל אחד ממקטעי האספקה של תעשיית המזון.
אורן משה: זה מתחיל מהיצרן/יבואן דרך המשווק עם כל הרגולציה שבתהליך.
אורן משה: אנחנו רוצים לעשות את הדבר הזה בצורה הכי רצינית שאפשר לגבי ההיקף והזמן שנדרש לעשות את העבודה הזאת.
אורן משה: אנחנו נתבקשנו תוך ארבעה חודשים להשלים את המסקנות של הוועדה ויחד עם זאת אנחנו מבקשים להתקשר עם היועץ לתקופה ארוכה יותר מפני שאנחנו מעריכים שגם אחרי שהוא יסיים את גיבוש ההמלצות, יהיו עוד דברים שנצטרך להשלים ולבדוק וגם ללוות את התהליך עצמו.
אורן משה: דבר נוסף בהקשר הזה הוא שלא מדובר ביועץ אחד אלא ביועץ גג, למעשה חלק של חברת ייעוץ בין לאומית עם שלוחה בישראל.
עינת וילף: יודעים כבר מי היועץ?
אורן משה: אין לנו מושג.
אורן משה: זה יצא למכרז.
אורן משה: באמצעותו של היועץ נרצה להעסיק יועצי משנה מתמחים, יועצי תחום התקינה וכולי.
עינת וילף: יש רק חברה בין לאומית אחת עם שלוחה בישראל.
אורן משה: יש יותר.
אורן משה: יש לפחות חמש חברות רואי חשבון.
משה גפני: משונה מאוד הדבר הזה.
אורן משה: יש את מקינזי, יש את BCG, אבל לא משנה, יש עוד חברות וגם עשינו RFI כדי לבדוק אם יש מישהו שאנחנו לא מכירים.
משה גפני: אני מתנגד להעברה הזאת.
משה גפני: חברי הוועדה התנגדו גם בישיבה הקודמת.
משה גפני: אני לא רוצה להצביע ולהפיל את זה.
משה גפני: אני רוצה להשאיר את זה.
משה גפני: אנחנו נרצה עוד לברר.
משה גפני: אתה לא צריך להגיע יותר בעניין הזה.
משה גפני: אנחנו נקבל החלטה בישיבה הבאה, או שנפיל את זה או שנגיד למשרד האוצר ולמשרד התמ"ת לקחת את זה בחזרה.
משה גפני: יש הרבה דברים שמשרד התמ"ת צריך לעשות והוא לא עושה, אז בדיוק עכשיו את הייעוץ הזה?
משה גפני: שייתן את זה לרפתנים.
אורן משה: אני אגיד רק משפט אחד.
אורן משה: כל זמן שאנחנו מעוכבים בהתחלת איסוף האינפורמציה, בעיקר מחוץ לארץ ופחות בארץ, אנחנו לא נוכל לעמוד בתאריך שנקבע לנו.
אורן משה: גם הכנסת הציבה לנו תאריך.
משה גפני: אני אביא את זה – בלי נדר, אני לא בטוח – לישיבה הבאה.
משה גפני: אם אני לא אשתכנע, אני אצביע נגד.
משה גפני: מה שהוועדה תחליט, היא תחליט.
משה גפני: אם נחליט לא להביא את זה, נראה מה לעשות, אבל ייעוץ בתקופה כזאת?
אורן משה: אגב, זה לא סכום גבוה יחסית.
משה גפני: יש לי הרבה עצות מה לעשות עם הסכום הזה.
משה גפני: זה לא סכום גבוה לתת לחברה שתיתן ייעוץ.
משה גפני: כל אחד מחברי הוועדה בישיבה הקודמת כשדנו על זה אמר שהוא מסכים להיות יועץ בהתנדבות, וגם אני מוכן.
משה גפני: יש לי הרבה עצות למשרד התמ"ת אבל הם לא שומעים לי.
משה גפני: בסדר, אמרת את דבריך ואני מכבד את הדברים שלך.
משה גפני: אתה יודע שאני מכבד את הדברים.
משה גפני: אני חושב שזה לא ראוי ואני חושב שזה לא נכון.
משה גפני: עם כל הכבוד לשר האוצר ולשר התמ"ת, גם לנו יש מה לומר בעניין.
משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף האחרון שהוא הסעיף הראשון בסדר היום.
משה גפני: על סדר היום בקשה לדחיית המועד להגשת דין וחשבון על תוצאות ביקורת החשבונות השוטפים של הסיעות בכנסת ה-18.
משה גפני: זאת בקשתו של מבקר המדינה.
פניה קירשנבאום: זאת בקשה של הסיעות?
משה גפני: בקשה של המבקר.
משה גפני: מר גולן, בבקשה.
שמואל גולן: הבקשה באה נוכח אי העמידה בלוח הזמנים שפורט בחוק.
שמואל גולן: להזכירך, בזמנו הסיעות ביקשו דחייה בהגשת הדוחות שלהם וקיבלו את הדחייה.
שמואל גולן: בעקבות כך אנחנו התחלנו את הביקורת הרבה יותר מאוחר.
שמואל גולן: חל שיבוש בכל נושא הקצאת כוח האדם שאמור לעסוק בעניין.
שמואל גולן: לכן במקום להגיש את הדוח ליושב ראש הכנסת בסוף אוגוסט, על פי החוק ועל פי החישוב שאנחנו עשינו מיום שהוועדה אישרה, אנחנו מבקשים לדחות את הגשת הדוח ל-1 בנובמבר.
שמואל גולן: אני מזכיר בדרך אגב שחלק מהביקורות כבר הסתיימו והסיעות פנו אלינו בבקשת דחייה במתן התשובות נוכח העובדה שיוצאים לחופשה ותקופת החגים.
שמואל גולן: במכתב של מבקר המדינה מפורט היכן פחות או יותר הוקצו כוח אדם ולמה הייתה הסטה כזאת.
שמואל גולן: אני מזכיר שאת הביקורת הזאת אנחנו עושים לבד בלי רואי חשבון.
שמואל גולן: אלה דברים שבדרך כלל נעשים בצוות מצומצם ולא נותנים לכל אחד במשרד מבקר המדינה לעסוק בהם.
שמואל גולן: לכן, כל התמהיל הזה של הדברים, גם הבקשות של הכנסת מאתנו לבצע מספר ביקורות, גם הקצאת משאבי כוח אדם לביקורות שהוטלו עלינו, גם בקשה של הסיעות כרגע לא להגיש את התשובות בזמן, לכן אנחנו מבקשים עכשיו לדחות את הגשת הדוח בחודשיים, עד ה-1 בנובמבר.
גאלב מג'אדלה: מה עם הדוח על הכרמל?
שמואל גולן: לפי מה שאמר מבקר המדינה, הטיוטות יוצאות בסוף השבוע הזה.
שמואל גולן: אנחנו מדברים על אסון הכרמל, על המשט התורכי, על הרפז, כל מיני משימות שהכנסת הטילה עלינו.
שמואל גולן: רק בבדיקת אסון הכרמל עובדים 35 אנשים.
עינת וילף: אגב, זה משהו אחורה?
עינת וילף: כיושב ראש סיעה חדשה לא קיבלנו בקשה, או שזה רק למה שהייתה סיעת העבודה.
עינת וילף: אני מבינה שזה לא חל עלינו.
שמואל גולן: אתם בשנת העבודה 2011.
שמואל גולן: אנחנו בודקים את שנת העבודה 2009 ו-2010 בלבד.
משה גפני: אני רוצה להסביר לחברי הוועדה ואני רוצה לשאול אתכם שאלה.
שמואל גולן: אדוני, אני רק רוצה לומר שאין כאן השפעה כספית על אף אחד.
שמואל גולן: אין כאן עיכוב בהעברת כספים.
משה גפני: עמדתי לומר זאת לחברי הוועדה אבל טוב שאמרת.
משה גפני: למעשה היו סיעות או בעצם כמעט כל הסיעות או חלק גדול מהסיעות שביקשו דחייה במועד של הגשת הדוחות וזה נכון שהתקיימה כאן התייעצות עם מבקר המדינה, הכוונה היא לאנשים הנכבדים שנמצאים כאן, ומבקר המדינה נעתר לבקשה הזאת.
גאלב מג'אדלה: אין דברים חמורים במיוחד.
משה גפני: ראלב, אני מציע ששום דבר לא יעלה כאן
משה גפני: על השולחן ויעבור ככה כי אנחנו חושבים שזה ראוי ואנחנו חושבים שזה ראוי אבל כדאי שנדע.
משה גפני: אין השפעה לבקשת הדחייה – כפי שאמר מר גולן – על מימון המפלגות, על מקדמות או על דברים מהסוג הזה.
משה גפני: זה לא עוסק בעניין הזה.
משה גפני: זה המימון השוטף ולכן הבקשה שלהם.
משה גפני: אני מתייחס באופן קבוע, מאז אני בכנסת, לבקשות של מבקר המדינה כבקשות ראויות ואני חושב שהם עושים מלאכה נאמנה.
משה גפני: בכל אופן אני רוצה לשאול האם המצב הזה שאתם מבקשים – ואני לא זוכר מצב כזה, שיכול להיות שהוא נכון – דחייה עד נובמבר וזאת בעצם דחייה של שלושה חודשים רק בגלל בקשה של מבקר המדינה ולא בגלל בקשה של המפלגות.
משה גפני: אנחנו נאשר את זה, שלא תהיה אי הבנה אבל אני רוצה שיהיה על שולחן הוועדה.
משה גפני: האם יש בעיות ציבוריות שאתם אמורים להיכנס להן?
שמואל גולן: אדוני, במקביל אנחנו עוסקים גם בסוגיית הנכסים שהיא סוגיה קשה מאוד.
שמואל גולן: זה דוח שנלווה לדוח הזה.
משה גפני: מה זה סוגיית הנכסים?
שמואל גולן: נכסים של מפלגות.
שי חרמש: לנו אין.
משה גפני: גם לנו אין.
שמואל גולן: אני מזכיר לאדוני שכאשר אומרים עד ה-1 בנובמבר, יש לנו את חודש אוקטובר שהוא חודש חגים.
שמואל גולן: סיעות פנו.
שמואל גולן: עד עכשיו הוצאנו כבר עשר טיוטות מתוך 17 הסיעות שנמצאות בכנסת וחלק כבר פנו אלינו וביקשו דחייה בהגשת התשובות.
שמואל גולן: יש לנו מחסור בכוח אדם.
שמואל גולן: יש מפלגות שהן יותר מורכבות ויש כאלה שהן פחות מורכבות.
שמואל גולן: זה לוקח זמן.