GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא: אי אפשר כל פעם מחדש להיות חותמת גומי, להביא את זה בבוקר והוועדה מאשרת את זה בצהרים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שמן הראוי שהוועדה הזאת, למען השקיפות וההגינות, תלמד את כל ההעברות התקציביות האלה.
רוחמה אברהם-בלילא: לא יכול להיות שכל שני וחמישי נעביר אותן מעכשיו לעכשיו.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שלפחות המינימום יהיה שלושה ימים כדי שחברי הוועדה יקבלו, ילמדו, יראו מאיפה זה מגיע, לאן זה הולך, האם זה נכון או האם זה לא נכון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שהגיע הזמן לעשות סדר בעניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אי אפשר להיות חותמת גומי של הממשלה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן אני מציעה לא לאשר את הבקשות היום כדי שהאוצר ילמד.
רוחמה אברהם-בלילא: בזמנו המשרדים ידעו על תוקף תקנה מסוימת שפג וידעו זאת חודשים רבים לפני, אבל היו מביאים את זה לכנסת באותו בוקר.
רוחמה אברהם-בלילא: כשאני הייתי יושבת ראש ועדת הכנסת, לא פעם אתה מחית על העובדה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת לא יכולה להיות חותמת גומי של המשרדים השונים.
רוחמה אברהם-בלילא: כך גם ועדת הכספים, מה עוד שאנחנו מדברים בתקופה מאוד מאוד קשה ואנחנו לא יכולים להיות חותמת גומי להעברה תקציבית כזאת או אחרת.
רוחמה אברהם-בלילא: האוצר צריך ללמוד להביא את זה אלינו כמה ימים לפני כן.
משה גפני: חברת הכנסת רוחמה אברהם, מה שהנהגתי זה שגם ההודעות של האוצר – מה שלא היה אף פעם – חייבות לבוא לכאן לדיון ולהצבעה.
משה גפני: זה דבר שפעם לא היה.
משה גפני: את הכול אני מביא לכאן.
משה גפני: אני ביקשתי מהאוצר שלא להביא באותו יום.
משה גפני: ועדת הכספים, את יודעת, היא ועדה דינאמית ויש המון אינטרסים ציבוריים ממדרגה ראשונה שאני לא יכול לעמוד בפניהם.
משה גפני: מתקשר אלי מפכ"ל המשטרה או שיש עניין עם משרד הבינוי והשיכון בנושא דירות לאנשים שהם חסרי דיור או דברים כאלה.
רוחמה אברהם-בלילא: יומיים-שלושה, כדי שחברי הכנסת ילמדו את הנושא.
משה גפני: אני לא חושב שהיום זה הזמן לעשות את זה.
משה גפני: אפשר לעשות את זה בתחילת המושב.
משה גפני: אני אחדש את הדברים שלי עם משרד האוצר.
משה גפני: דיברתי אתם וגם מנהל הוועדה דיבר אתם.
משה גפני: היה שלב בקיץ שלא הבאנו להצבעה מה שהגיע באותו יום.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל מחר הוועדה מתכנסת ואפשר להביא את זה מחר.
משה גפני: את זה אני לא הולך לעשות.
משה גפני: אני לא אעביר את זה למחר כי יש לנו דיונים ארוכים.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נדון בזה בתנאי שבתחילת המושב אתה תנהיג משהו אחר.
משה גפני: מה שאני יכול לעשות זה אחת משתיים: אני יכול לומר את מה שאמרנו להם בקיץ, שלא נביא להצבעה מה שמגיע באותו יום.
משה גפני: באמת הפניות התחילו לבוא קודם.
רוחמה אברהם-בלילא: אם זה משהו שהוא דחוף, אפשר לדון גם באותו יום, אבל לא שמביאים לך חוברת כזאת.
משה גפני: לא, החוברת לא.
משה גפני: החוברת זה אנחנו לנוחיות חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: לא משנה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת לקבל את החומר שלושה-ארבעה ימים מראש לפני שדנים עליו בוועדה.
משה גפני: פניות מספר 529 ו-530 –
צחי דוד: הפנייה נועדה להוסיף סך של מיליון שקלים למשרד השיכון, לתקציב הרגיל, לפעולות שוטפות באגף האכלוס, באמרכלות, באגף נכסים, בשיקום שכונות.
צחי דוד: זה התקציב הרגיל של משרד השיכון, לתקציבי אמרכלות והשכר.
צחי דוד: מדובר בתפעול השוטף של האגפים השונים של המשרד, אם אלה יועצים, אם אלה מכרזים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 529 ו-530 – אושרו פה אחד פניות מספר 533 ו-536 -
צחי דוד: פנייה נוספת של משרד השיכון והפעם בתקציב הפיתוח.
צחי דוד: הפנייה נועדה בעיקרה לתקצב סך של 275 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב לביצוע עבודות פיתוח.
צחי דוד: משרד השיכון מגדיל את היקפי השיווק למגורים.
רוחמה אברהם-בלילא: איפה?
רוחמה אברהם-בלילא: באיזה אזורים?
צחי דוד: משרד השיכון באופן מסורתי, הרשאות התכנון שלו הן בעיקר בפריפריה.
רוחמה אברהם-בלילא: איזו פריפריה?
צחי דוד: אני מרחיב.
צחי דוד: דימונה, ירוחם, קריית שמונה, בית שאן.
צחי דוד: באזור המרכז משרד השיכון עובד בעיקר בעיר בית שמש, מודיעין, יבנה וראש העין.
צחי דוד: עיקר התוספות מיועדות לשם.
צחי דוד: כמו כן יש בפנייה הזאת תקצוב של 28.3 מיליון שקלים בהתאם לסיכום התקציבי עם נגב וגליל שעיקרם למוסדות ציבור.
משה גפני: מה זה הסיכום התקציבי עם נגב וגליל?
משה גפני: אולי תסביר לי פעם את הדבר הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: 28 מיליון שקלים שהשר מבקר באיזשהו מקום ורוצה לצ'פר את ראש העיר או את ראש המועצה ולכן הוא מבטיח לו תקציב.
משה גפני: תסביר לי תקציבית איך זה נעשה.
צחי דוד: למשרד השיכון יש קריטריונים לתמיכה במוסדות ציבור בכמה אופנים שונים.
צחי דוד: בשכונות ותיקות, מוסדות ציבור שלא רלוונטיים בבנייה חדשה.
צחי דוד: מוסדות ציבור שמלווים בנייה חדשה.
צחי דוד: הוא מתוגבר תקציבית על ידי משרד הנגב והגליל והסכומים מתפלגים בהתאם לתקנות השונות, אם זה בבנייה כפרית, בבנייה עירונית, בבנייה חדשה או לא בבנייה חדשה.
משה גפני: למשרד נגב וגליל יש תקציב מסוים?
צחי דוד: למשרד נגב וגליל יש תקציב.
משה גפני: מה התקציב שלו?
צחי דוד: בסיס התקציב הוא 170 מיליון שקלים.
משה גפני: כמה מעבר לבסיס?
צחי דוד: בדרך כלל כחמישים מיליון שקלים נוספים.
משה גפני: 220 מיליון שקלים.
משה גפני: מיועד למה?
צחי דוד: משרד נגב וגליל, עיקר תקציבו מיועד לנושאי שיקום, תעסוקה וחינוך.
צחי דוד: אלה שלושת הנושאים העיקריים.
משה גפני: מה זה 12.5 מיליון מימון התחייבויות למיגון עוטף עזה?
צחי דוד: אם זכור לך, הייתה פנייה לפני כמה חודשים בסכום של 125 מיליון שקלים, תגבור לעוטף עזה.
צחי דוד: לגמור את הפעילות עד מהגבול.
צחי דוד: החלטת הממשלה דיברה על מימון משולש – אוצר, שיכון ומשרד הביטחון.
צחי דוד: זה החלק של משרד הביטחון עבור שנת 2011.
משה גפני: יש שאלות נוספות?
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 533 ו-536 – אושרו פה אחד פנייה מספר 535 – משרד התרבות והספורט
צחי דוד: הפנייה נועדה לביצוע שתי פעולות: מיליון וחצי שקלים לתגבור תקציב הספריות וחצי מיליון שקלים תוספת למתקני ספורט.
משה גפני: לפי קריטריונים?
צחי דוד: שתי התקנות, פעולות בספריות, מתוקצבות לפי חוק הספריות הציבוריות.
צחי דוד: זה אחד החוקים היחידים בהם יש תקצוב מפורש בחקיקה.
רוחמה אברהם-בלילא: הספרייה לעיוורים נכללת באותה קטגוריה?
רוחמה אברהם-בלילא: היא יכולה להיכלל באותה קטגוריה?
רוחמה אברהם-בלילא: אתה יודע להתייחס לזה.
צחי דוד: אם הספרייה לעיוורים נחשבת ספרייה ציבורית, אז בוודאי.
רוחמה אברהם-בלילא: אותה ספרייה לעיוורים מדוברת בחיפה אותה רצו לסגור.
צחי דוד: בנתניה.
צחי דוד: אני לא יודע אם זה קשור לכאן בוודאות.
צחי דוד: אם זאת ספרייה ציבורית, היא אמורה להיכלל.
צחי דוד: בתקנת הספריות הציבוריות, ספריות נתמכות לפי ספריות ציבורית.
צחי דוד: אם אני זוכר נכון את הסיפור של הספרייה לעיוורים, ואני פחות בקיא בתחום הזה, יש לה צרכים נוספים והיא מקבלת גם ממקורות נוספים ולא רק מכאן.
צחי דוד: גם אם היא קשורה לתקנה הזאת, זה לא כל מה שהיא מקבלת.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 535 – אושרה פה אחד
אברהם מיכאלי: ההגדרה כאן לא נכונה.
אברהם מיכאלי: שר המדע, הטכנולוגיה, התרבות והספורט.
משה גפני: כן, אבל הם כל הזמן עושים את זה.
צחי דוד: הם יושבים על סעיף משותף.
צחי דוד: על סעיף 19.
משה גפני: פניות מספר 537 עד 539 – משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה
חנן פריצקי: יש כאן העברה לטובת משרד הרווחה, לטובת שילוב של חוסים בתעסוקה, בסכום של מיליון ו-800 אלף שקלים.
משה גפני: לא אישרנו את זה?
משה גפני: תוכנית מעברים, לא אישרנו?
חנן פריצקי: זאת תוספת של 500 אלף שקלים.
חנן פריצקי: התוספת של תוכנית מעברים, אתה צודק, כבר אושרה.
חנן פריצקי: זאת תוספת של 500 אלף שקלים ממשרד התעשייה לטובת תגבור הסעיף.
משה גפני: הם מעבירים לכם כסף?
חנן פריצקי: מעבירים לנו כסף.
משה גפני: אולי אפשר שהם יעבירו לכם גם את אגף המעונות?
חנן פריצקי: זה כבר עניין פוליטי.
חנן פריצקי: אנחנו מוכנים לקחת אותו.
חנן פריצקי: הם מעבירים לנו מיליון ו-800 אלף שקלים לטובת מרכזי שיקום, 500 אלף שקלים לטובת תוכנית מעברים.
משה גפני: מה זה 500 אלף שקלים?
חנן פריצקי: תוכנית מעברים זאת תוכנית שילוב תעסוקה במגזר הכפרי.
משה גפני: בסדר, אבל מה זה ה-500 אלף שקלים?
חנן פריצקי: זה הסכום שמועבר אלינו.
חנן פריצקי: 500 אלף שקלים לתוך התוכנית.
משה גפני: זה משרד התעשייה מעביר לכם.
חנן פריצקי: משרד התעשייה מעביר לנו.
חנן פריצקי: מיליון ו-800 אלף שקלים לטובת מרכזי שיקום ועוד 2.4 מיליון שקלים לטובת תוכנית קליטה.
רוחמה אברהם-בלילא: צריך לעזור להם.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 537 עד 539 – אושרו פה אחד פניות מספר 540 ו-541 -
חנן פריצקי: מדובר על תוספת של שלושים מיליון שקלים לטובת מוסדות ציבור, תוספת שאנחנו מקבלים מדי שנה במשך השנים האחרונות לטובת תמיכה בחוסים שנמצאים בפנימיות.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 540 ו-541 – אושרו פה אחד פניות מספר 542 ו-543 - משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
משה גפני: תוכנית חומש לקליטת עולי אתיופיה.
דוד שטיינמץ: תקציב של עולי אתיופיה שמתבצע אצל משרד הקליטה.
דוד שטיינמץ: אנחנו מעבירים למשרד הקליטה.
משה גפני: אבל למה אתם מורידים מהאגף להכשרה מקצועית?
דוד שטיינמץ: יש סעיף של הממשלה לעליית עולי אתיופיה.
דוד שטיינמץ: זה מהסעיף של אתיופיה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 542 ו-543 – אושרו פה אחד פניות מספר 544 ו-545 – משרד התיירות אין רפרנט.
משה גפני: פנייה מספר 547 – רשות הגז
מיכאל שפירא: בעקבות תגליות הגז בישראל, הוחלט על תוספת תקנים לרשות הגז.
משה גפני: מביאים לשם אנשים?
מיכאל שפירא: כן.
משה גפני: מביאים גם חרדים?
מיכאל שפירא: אני לא יודע.
רוחמה אברהם-בלילא: אין להם בתוכנית שילוב חרדים.
רוחמה אברהם-בלילא: גם שם לא משלבים חרדים.
מיכאל שפירא: רשות הגז לא בחרה לקלוט את כל שמונת התקנים השנה ולכן העברנו תקן אחד.
משה גפני: תקן אחד אתם מעבירים?
מיכאל שפירא: זה מה שהם יכולים לקלוט השנה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 547 – אושרה פה אחד פניות מספר 548 עד 550 -
דוד שטיינמץ: מדובר בתוספת תקציב לתפעול השוטף, הטיפול והאחזקה לדמי שימוש עבור מבנים, להשתתפות במרכז אנרגיה.
דוד שטיינמץ: אלה כל אותם סעיפים תפעוליים של המשרד שהם גירעוניים והיה חסר בהם כסף.
דוד שטיינמץ: זה בא להשלמת הגירעון עד לסוף השנה.
רוחמה אברהם-בלילא: למה היא חסר בהם כסף?
דוד שטיינמץ: למשל סעיף של דמי שימוש עבור מבנים.
דוד שטיינמץ: זה תקציב שמשרד האוצר נותן לנו בתחילת השנה ואם אנחנו למשל רואים שבמהלך השנה מתווספים מבנים או מחסירים מבנים, כתוצאה מכך אנחנו מתאימים את הסכומים לסכום שמופיע.
רוחמה אברהם-בלילא: דמי שימוש למבנים.
רוחמה אברהם-בלילא: העברות תקציביות למבנים שם יש גירעונות.
דוד שטיינמץ: תוספת תקציב לתפעול השוטף של המשרד.
דוד שטיינמץ: נתתי דוגמאות לסעיפים.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 548 עד 550 – אושרו פה אחד פניות מספר 557 עד 559 -
דוד שטיינמץ: מדובר בתוספת תקציב שאנחנו מקבלים בהתאם לסיכומים שיש לנו עם האוצר לגבי מסלולי התעסוקה.
דוד שטיינמץ: מדובר כאן בסכומים של 135 מיליון שקלים עבור מענקים.
דוד שטיינמץ: כידוע לכם אנחנו מקבלים מדי שנה הרשאה להתחייב כי המענקים הם לא מבוצעים וכשמגיע העת לתשלום, האוצר נותן לנו תקציבי מזומנים.
דוד שטיינמץ: כמו כן יש כאן תוספת עבור התוכנית לעידוד התוכנית לשיווק הודו-סין.
דוד שטיינמץ: בנוסף לכך 121 מיליון שקלים הרשאה להתחייב עבור סיוע בשכר עובדים במסלולי התעסוקה השונים בהתאם לסיכום בינינו לבין האוצר.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 557 עד 559 – אושרו פה אחד זה שאני מאשר היום לתמ"ת ככה, זה כי כבר התייאשתי.
משה גפני: גם לא עוזר כשאני מעכב.
זאב אלקין: אות הוקרה על אתמול.
רוחמה אברהם-בלילא: למה?
רוחמה אברהם-בלילא: הוא החליט ברגע האחרון שהוא תומך בטרכטנברג?
זאב אלקין: ההפך.
משה גפני: אני לא תומך.
משה גפני: פניות מספר 561 עד 563 -
שלומית נקש: מדובר בהעברת למרחב מרכז, לתשתיות התיישבותיות.
שלומית נקש: מדובר בחמש מועצות.
שלומית נקש: הכול נעשה על ידי קול קורא.
רוחמה אברהם-בלילא: מה זה בדיוק?
שלומית נקש: דרכים ומבני ציבור.
רוחמה אברהם-בלילא: איזה ישובים?
שלומית נקש: אלה לא ישובים אלא מועצות.
אברהם מיכאלי: דרום הר חברון, גוש עציון.
שלומית נקש: מגילות, דרום הר חברון, גוש עציון, שומרון ועוד אחת.
אברהם מיכאלי: ובשטח אכן יש תשתיות שמשתפרות.
רוחמה אברהם-בלילא: מה זה כפר הסטודנטים בדימונה?
שלומית נקש: יש עוד כפר סטודנטים בדימונה.
שלומית נקש: יש החלטת ממשלה על הקמת כפרי סטודנטים.
רוחמה אברהם-בלילא: מקימים את הכפר הזה בשני מיליון שקלים?
שלומית נקש: לא.
שלומית נקש: זה המשך.
שלומית נקש: כבר קיבלנו את הכסף.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל יש מצבים בהם מתחילים לתת את הכסף ובאיזשהו שלב מייבשים את הפרויקט והוא נגמר.
שלומית נקש: בינתיים זה עובד.
שלומית נקש: זה מצ'ינג עם עמותת איילים שמשקיעה מהכסף שלה והמדינה גם היא משקיעה.
משה גפני: ה צ ב ע ה פניות מספר 561 עד 563 – אושרו פה אחד פנייה מספר 564 -
אורי שמרת: הפנייה נועדה לתקצב 50 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב עבור פרויקט חומש בשיתוף קרן רש"י לטובת שיפור ההישגים בכיתות אתגר, וכן לבצע שינויים פנימיים בתקציב משרד החינוך הכוללים בין היתר את הנושאים הבאים: השתתפות בסך של 15 מיליון שקלים במשרד לביטחון פנים בגין אבטחת מוסדות חינוך, תקצוב סך של שלושה מיליון שקלים עבור ליווי הסעות בחינוך המיוחד, תקצוב סך של 4.2 מיליון שקלים עבור הטמעת רפורמת עוז לתמורה, תקצוב סך של 10.7 מיליון שקלים עבור הכשרה חלופית לנשים בסמינרים החרדים.
רוחמה אברהם-בלילא: הנה.
רוחמה אברהם-בלילא: יש כאן שילוב.
משה גפני: ה צ ב ע ה פנייה מספר 564 – אושרה פה אחד אני מאוד מודה לכם.
משה גפני: לחברת הכנסת רוחמה אברהם יש הצעה לסדר, בבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, ב-13 בספטמבר, בעת שקיימנו אחת מישיבות ועדת הכספים, העליתי הצעה לסדר באשר לחלוקת הכספים של העמותות – אותה הצעת מחליטים של ה-200 מיליון שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: בינתיים היתה החלטת ממשלה, 200 מיליון שקלים שיחולקו, 40 מיליון שקלים מתוך 100 שהיו אמורים להיות מחולקים ב-209 חולקו, נשארה רזרבה של 60 מיליון שקלים שלא עשו אתה שום דבר, ואני מזכירה לגבי 2010 אותה הצעה, שהיו אמורים להיות מחולקים – 100 מיליון שקלים, והחליטו לחלק רק 30 מיליון שקלים, כך שהאוצר הלאים 110 מיליון שקלים שאמורים להיות לטובת אותן עמותות שאמורות לעזור לאותם אנשים לא ממעמד הביניים שקורס, אלא האנשים הכי רעבים.
רוחמה אברהם-בלילא: בתום הישיבה סיכמת, שתדבר עם שר הרווחה, כדי שהדבר הזה ימוצה.
רוחמה אברהם-בלילא: עברו שלושה שבועות, והעמותות קורסות.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת לקיים דיון דחוף, להביא את משרד הרווחה, להביא את משרד האוצר, להביא את מי שצריך בעניין הזה עוד לפני ערב יום הכיפורים – בישיבה הראשונה שתהיה על סדר היום מייד לאחר הישיבה הזאת.
משה גפני: טוב, תתקיים ישיבה, בעזרת השם.
משה גפני: אחרי הישיבה אדבר אתו, ואם לא יהיה פתרון, אעשה דיון.
משה גפני: שלחתי לו מכתב, אבל לא דיברתי אתו.
משה גפני: הבטחתי שאדבר אתו בטלפון, ושכחתי.
משה גפני: ביקשתי מהמזכירה שלי שתשיג לי אותו, מייד אחרי הישיבה.
משה גפני: הצעת חוק אזור סחר חופשי אילת (פטורים והנחות ממסים)(תיקון מס' 6), התשס"ח-2008, של חבר הכנסת רוברט אילטוב, חבר הכנסת אמנון כהן, הצעת חוק שבתום כנס הקיץ העברתי עליו במליאת הכנסת רציפות, ואנחנו אמורים להכין אותו עכשיו לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: אני מבקש לומר, שאני, למיטב ידיעתי, ראש הממשלה תומך בהצעת החוק הזו, שר האוצר תומך – למיטב ידיעתי, לא דיברתי אתם.
רוחמה אברהם-בלילא: הוא אמר את זה בוועדת שרים.
משה גפני: אני שוחחתי גם עם יושב-ראש הכנסת – יכול להיות שהוא עוד יספיק להגיע.
משה גפני: יש פה בעצם קצת סתירה, אבל אומר לכם את עמדתו, שזו גם עמדתי; מצד אחד, הוא נגד, והוא גם ביקש ממני לקיים על זה דיון, וקיימתי על זה דיון, של חלוקה של הטבות במס על-פי ישובים.
משה גפני: הממשלה היתה חייבת להביא כבר מזמן תוכנית קריטריונית לחלוקה של אזורים עם הצדקות קריטריוניות, למה נותנים שם הטבות במס, וכאן אנחנו מדברים על הטבות במס על ישוב מוגדר.
רוחמה אברהם-בלילא: ומוחרג מראש.
רוחמה אברהם-בלילא: אין דין אילת כדין גדרה או באר שבע – זה מבנה גיאוגרפי שונה לחלוטין.
משה גפני: אומר קודם מה אמר יושב-ראש הכנסת, ואחרי זה תאמרי את עמדתך.
משה גפני: מצד שני, הוא קיים ישיבה אצלו בלשכה, ולא פעם אחת, עם משרד האוצר, אני הייתי בישיבה הזאת, הוא מהמובילים ודאי של הטבות המס לאילת, ושאלתי אותו על הסתירה – מה לעשות היום בישיבה, מבחינתו – הרי מצד אחד, אתה נגד לתת לישוב מסוים, ומצד שני, אתה נלחם בכל הכוח, למה הממשלה לא מביאה קריטריונים?
משה גפני: זה הרי תלוי ועומד בבג"ץ.
משה גפני: המציאות היא מאוד קשה מבחינה משפטית.
משה גפני: אז הוא אמר לי ככה, וזו גם עמדתי.
מירי רגב: יש כאן משהו שמחזק את זה מאוד, שהצעת החוק הזאת היא בעצם, ההטבה הזאת נובעת מהצעת חוק שהיא בחקיקה ראשית, של אזור סחר חופשי של אילת.
מירי רגב: בעצם, זה החרגה שלא חלק- - -
משה גפני: אזור סחר חופשי זה דבר אחד, והטבות במס תלוי ועומד בבג"ץ.
מירי רגב: כחלק מהחקיקה הראשית הזאת – היא הנותנת, זה נותן את הכוח.
משה גפני: היות שאני לא משפטן, אני לא מתווכח על זה.
משה גפני: אני חושב שגם מבחינה מעשית, זו בעיה.
משה גפני: שאלתי אותו, אם אני יכול לומר את עמדתו, אם הוא לא יהיה כאן – זו עמדתו, ואני מצטרף אליה.
משה גפני: הוא אומר: ההחלטה של לתת הטבות מס לישוב אחד ליד השני, שניהם רחוקים מאותו מקום, מהעיר הגדולה או מהגבול, או לא משנה מאיזה מקום, הישוב הזה כן והישוב הזה לא – זו אפליה על פניו, וזה ייפול בבג"ץ, וחייבים לעשות מפה קריטריונית על-ידי הממשלה.
משה גפני: הממשלה לא עושה את זה.
משה גפני: המקרה של אילת - אומר לי רובי רבלין, ואני מסכים – הוא מקרה שונה לחלוטין, כי מדובר על שער הכניסה הדרומי של מדינת ישראל, אנשים לא יבואו לשם, אנחנו יכולים לגרום לכך שאילת תיסגר.
משה גפני: יש אינטרס לאומי, להבדיל – גם הוא אמר וגם אני אומר – להבדיל מירושלים.
משה גפני: יש חוק על ירושלים כעיר הבירה של מדינת ישראל.
משה גפני: אף אחד לא יטען שירושלים, בגלל שניקח כמה ישובים לידה, למה הם לא והיא כן?
משה גפני: הוא אומר: אותו הדין – לא שזה אותו דבר; בכל אופן, ירושלים זה משהו אחר – אבל אותו הדין זה לגבי אילת.
משה גפני: זו העמדה.
זבולון אורלב: החוק הזה הוא לאזור, לא לעיר.
רוברט אילטוב: גם למועצה אזורית.
רוחמה אברהם-בלילא: אז הוא אמר שאילת היא שונה, ומה ההמשך?
משה גפני: לפני שאנחנו מתחילים את הדיון בעניין הזה, היועץ המשפטי של הכנסת משתתף בעניין הזה, אני מברך אותך על ההשתתפות שלך בישיבה.
משה גפני: הוא הופיע אתמול בבג"ץ, בסדר גמור.
רוחמה אברהם-בלילא: אין עוררין על עבודתו המקצועית של היועץ המשפטי.
איל ינון: צהריים טובים, אדוני היושב-ראש, רבותיי חברי הכנסת, אדוני ראש עיריית אילת, סוגיית הטבות המס לתושבי ישובים מסוימים הוא נושא טעון ורגיש, שכן מדובר בהטבות כספיות ישירות, שאינן ניתנות לכלל תושבי ישראל, אלא לכאלה שגרים בישובים מסוימים.
איל ינון: בעבר, בעקבות החלטות של הממשלה והכנסת, שעוגנו בחקיקה, להעניק הטבות מס לישובים מסוימים ללא קריטריונים, הוגשו מספר עתירות לבג"ץ, שתלויות ועומדות עד היום.
איל ינון: הטענה המרכזית שהעלו העותרים, אלו הם ישובים שלא זכו להיכלל במפת הטבות המס שעליה החליטה הכנסת, הם טענו שמפה זו פוגעת בשוויון, שכן אין בבסיסה קריטריונים ברורים לחלוקת ההטבות, אלא היא פשוט נוקבת שמית בשמות הישובים המאושרים שזכו להיכנס.
איל ינון: היועץ המשפטי לממשלה הקודם מני מזוז, ותכף נשמע את עמדת היועץ המשפטי הנוכחי, כבר קבע והודיע לבית המשפט באותן עתירות תלויות ועומדות, כי מצב זה לא רק שאינו תקין, אלא שהוא אינו חוקתי, כי עיקרון השוויון הוא חלק נגזרת של עיקרון כבוד האדם, שהוכר על-ידי הכנסת כעיקרון חוקתי, לכן חקיקה של הכנסת לא יכולה לסתור אותו, והודיע, שעל הממשלה והכנסת בעקבותיה לעשות לתיקון המצב.
איל ינון: ואכן בעקבות ההודעות האלה הממשלה מינתה בשעתו ועדה מקצועית בראשות בועז סופר מרשות המסים, שבינתיים הספיק לפרוש משירות המדינה, והיא הגישה בשעתו המלצות שבבסיסן שלושה קריטריונים: קריטריון דמוגרפי-גיאוגרפי במשקל של 40 אחוזים, קריטריון חברתי-כלכלי במשקל של 40 אחוזים וקריטריון קרבה לגבול במשקל של 20 אחוזים.
איל ינון: אלא שהממשלה מטעמים כאלה ואחרים לא מקבלת החלטה בעניין הזה, ועד היום היא לא אישרה את המלצות ועדת סופר, או לחילופין, קבעה קריטריונים אחרים, כי היא לא כבולה ומוגבלת להמלצות ועדת סופר.
איל ינון: בינתיים גם הכנסת כתוצאה מההליך בבג"ץ הבינה את הבעייתיות במצב הנוכחי, שבו החוק נוקב בשמות ספציפיים של ישובים בלי שאפשר לשרטט קריטריונים ברורים, למה משותף לאותם ישובים.
איל ינון: בעקבות זאת יושב-ראש הכנסת ויושב-ראש ועדת הכספים ביקשו ואף כינסו את הוועדה פעם, פעמיים ואפילו אולי שלוש, היועץ המשפטי לממשלה הקודם אף הופיע בפני הוועדה, והסביר, מדוע המצב הזה של היעדר קריטריונים ברורים לחלוקת כספים ישירה לחלק סלקטיבי מתושבי המדינה הוא דבר מאוד בעייתי, והוא לא נתון לחלוטין לשיקול הדעת של הכנסת בלי שום מגבלה.
איל ינון: בעקבות זאת יושב-ראש הכנסת הפציר בשר האוצר במספר מכתבים, להביא בפני הכנסת מפת הטבות מס על-פי קריטריונים ברורים, אך עד היום לא נעשה דבר בעניין זה.
איל ינון: לכן מצד אחד, ברור לי לחלוטין התסכול הרב של חברי הוועדה, על כך שבעצם הממשלה מצד אחד, חדלה מלעשות את תפקידה המרכזי, והוא לשרטט מפה של סדרי עדיפויות בהטבות המס במדינה, ולהביא אותה לאישור הוועדה ולאישור הכנסת – כמובן, תוך שיח עם חברי הוועדה ועם חברי הכנסת והתאמות, אם נדרשות, אבל בראש ובראשונה כפרי של עבודה מקצועית, שיש בה הסבר, למה אדם שחי בנתיבות לא יקבל את הטבת המס, ואדם שחי באילת יקבל את הטבת המס.
איל ינון: בינתיים, לצד הפעילות הזו של יושב-ראש ועדת הכספים ויושב-ראש הכנסת והיועץ המשפטי לממשלה הקודם, בג"ץ אף הוא נתן החלטת ביניים באותם תיקים תלויים ועומדים, שלא ניתן עדיין פסק דין סופי לגביהם, ושם נאמר במפורש, שלא ניתן לתת הטבות מס ייחודיות ספציפיות שמיות לעיר מסוימת ללא קביעת קריטריונים ברורים, שיישתכן שהם יתאימו לעיר כזו וייתכן שהם יתאימו לאזור וייתכן שהם יתאימו למספר ערים, אבל לא ייתכן יותר מצב שבו ייכתב: אילת תקבל, שדרות תקבל.
רוחמה אברהם-בלילא: להבדיל אלף-אלפי הבדלות, אני לוקחת את החוק שחוקק בנושא של ירושלים, סגנים בשכר.
רוחמה אברהם-בלילא: כשאתה לוקח בהשלכה רוחבית, אין עוד עיר, שיש שם שני סגנים בשכר, והכנסת חוקקה- - -
משה גפני: דווקא בחוק הזה הוסיפו עוד כמה.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל לא היה מצב של קביעת קריטריונים.
רוחמה אברהם-בלילא: בוא נלך על אותו הליך של חקיקה.
איל ינון: בואו נדייק בדוגמה שהבאת, כי היא לא נמצאת כרגע בפניי, אבל בדיוק בגלל הסיבה שעליה אנחנו מדברים כרגע, בשעה שהציעו לתת רק לירושלים תוספת סגנים וכו', בסופו של דבר תיקנו ועשו קריטריון שוויוני בכל הארץ, שנגזר- - -
רוחמה אברהם-בלילא: מי עשה את הקריטריון?
משה גפני: כנסת.
משה גפני: זה הצעת חוק של הכנסת, לא של האוצר.
איל ינון: אנחנו לא יכולים מצד אחד, לבוא ולטעון כנגד הממשלה על כך שהיא לא מביאה מפה מסודרת של נימוקים שאפשר להציג אותם ולהסביר אותם גם לתושבי ישראל וגם לבית המשפט, למה אנחנו נותנים הטבה במס הכנסה למקום מסוים, ולמקום אחר אנחנו לא נותנים.
איל ינון: אני לא אומר שאין נימוקים כאלה, רק צריכה להיעשות עבודה, שמנמקת ומסבירה את הנימוקים האלה.
איל ינון: העבודה הזאת צריכה להיעשות בראש ובראשונה על-ידי גורמים מקצועיים בממשלה, שבודקים את המצב הסוציו-אקונומי של המקומות האלה, שבודקים את הקרבה לגבול, את אותם קריטריונים, או ממציאים קריטריונים אחרים, שזה גם בסדר.
יעקב אדרי: זה לא ייעשה.
איל ינון: אנחנו באמת ממולכדים.
איל ינון: בשיטת ממשל מסודרת הממשלה היא זו שצריכה לעשות את עבודת המטה הזו, היא זו שצריכה לגבש את סדרי העדיפויות גם בתחום הזה, ולהציג אותם בפני הכנסת, ולקבל או לא לקבל את אישור הכנסת, ולהתחשב בהערות חברי הכנסת.
איל ינון: אנחנו עושים היפוך של סדרי השלטון הבסיסיים, שבהם הממשלה, לא ברור בכלל, ותכף נשמע מה עמדתה, מה עמדת הגורמים המקצועיים, אבל גם הגורמים הנבחרים – האם הם בכלל חושבים שאילת מבחינה אסטרטגית היא מקום שראוי לתת לתושביו הטבת מס ייחודית אישית, שלא ניתנת לתושבים אחרים במדינת ישראל.
איל ינון: אלה דברים שצריכים בירור מקצועי רציני.
איל ינון: זה שיש תמיכה פוליטית רחבה בלתת לאילת הטבת מס, זה דבר חשוב והכרחי – בלעדיו ההטבה הזאת לא תינתן, אבל זה לא מספיק; חייבת להיות הנמקה מקצועית, עניינית, אובייקטיבית, שייתכן שתחול רק על אילת, ייתכן שתחול אולי על עוד מספר ישובים שייכנסו בקריטריונים, אבל מה שאמר בית המשפט וגם היועץ המשפטי לממשלה, לפחות הקודם – תכף נשמע את עמדת הנוכחי – זה שאי-אפשר יותר לתת, גם אם חברי הכנסת רוצים עכשיו לתת הטבת מס לישוב ספציפי, לא ניתן יותר לעשות את זה ללא הנמקה וקריטריונים מסודרים.
זבולון אורלב: מה המשמעות של אזור סחר חופשי?
איל ינון: למיטב ידיעתי, זה נושא המע"מ.
מאיר יצחק הלוי: זה לא נכון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשאול, אמרת סדרי ממשל תקין, ואני בהחלט מקבלת את זה, אבל בואו לא ניקח את הכנסת כגוף המבצע של הממשלה, עם כל הכבוד.
רוחמה אברהם-בלילא: הכנסת יכולה לאמץ המלצות כאלה ואחרות, בין אם בחקיקה, בין אם בתקנות, אבל הכנסת, תפקידה הראשי הוא לחוקק חוקים, ותפקידה הראשי של הכנסת גם לומר: אנחנו קובעים חוקים, כאשר אנחנו מסתמכים על המלצות כאלה ואחרות, בין אם מקצועיות, בין אם שיקולים כאלה ואחרים, ולא קרה אחת, אני הייתי בוועדת הכספים כשהיה המשבר הגדול של הרשויות המקומיות – היה לנו מצב מאוד קשה, של איך אנחנו מחריגים את העובדים של הרשויות המקומיות מלקבל שכר לפני כל הנושים.
רוחמה אברהם-בלילא: הממשלה יכלה לפתור את זה בדרכים כאלה ואחרות, אבל ראתה שהיא לא יכולה לפתור, אז נתנה לכנסת לחוקק חוק מיוחד לעובדי הרשויות המקומיות אד הוק, ויכול להיות שאתה זוכר את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: מדובר פה במקום שונה מאוד, והוא מאוד תואם - כשאתה הגדרת את המלצות ועדת סופר, חילקת את ה-100 אחוז.
יעקב אדרי: קולט עלייה מס' 1 בארץ - לסודנים.
רוחמה אברהם-בלילא: אילת מתאימה.
רוחמה אברהם-בלילא: הוויכוח העקרוני, האם הסעיף הזה שייך לחוק המע"מ, ואז ההסבר שאתה נתת הוא די מקובל, או אם אנחנו הולכים- - -
שגית אפיק: פקודת מס הכנסה.
רוחמה אברהם-בלילא: או אם אנחנו מחליטים שהחוק הזה הוא חלק מחוק אזור סחר חופשי אילת, ולצורך העניין הזה, האם נכון, אדוני היועץ המשפטי, להוסיף סעיף, שאומר: אנחנו מחריגים את אילת בהתאם להמלצות כאלה ואחרות, יש הקריטריונים, ואת זה אפשר לעשות עכשיו, בעדכון של קריאה שנייה ושלישית.
איל ינון: אין לייעוץ המשפטי, לכנסת ודאי, ואני מניח שגם לא לייעוץ המשפטי לממשלה או לגורמים מקצועיים אחרים מהממשלה התנגדות עקרונית להטבות לאילת או לכל מקום אחר; אנחנו מדברים על הליכי העבודה, ואת צודקת – אם היו בפני חברי הוועדה המלצות מסודרות - ציינת את ההמלצות של ועדת סופר, שאפשר לקבלן, אבל אני לפחות לא יודע, ואני לא יודע אם את יודעת או חברי הוועדה יודעים, האם יש עוד ישובים שעולים בקנה אחד עם ההמלצות של ועדת סופר, או רק אילת עולה בקנה אחד?
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו מדברים ספציפית אילת.
רוחמה אברהם-בלילא: יבואו ישובים אחרים - נפתח ונדון.
איל ינון: זה בדיוק אומר בית המשפט וגם היועץ המשפטי לממשלה הקודם, שאי-אפשר לעבוד כך, שכל פעם מצליח אדם כזה או אדם אחר להביא ישוב ספציפי לוועדה, ואז הוועדה מאשרת או לא מאשרת אותו, ואם יצוץ ישוב אחר, תאשרו או לא תאשרו אותו – אמורים לעבוד לפי קריטריונים מסודרים, שייתכן מאוד, ולגיטימי שאילת תיכלל בהם ואפילו אולי תהיה היחידה שנהנית מהם, אבל צריך לנסח את הקריטריון על בסיס נתונים אובייקטיביים ומקצועיים, שלפי מיטב ידיעתי, לא נמצאים כרגע על שולחן הוועדה.
איל ינון: אין כרגע מסמך בפני הוועדה שמסביר – למיטב ידיעתי.
זוהר מילר: החוק עצמו.
איל ינון: החוק עצמו זה לא מה שחברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא מדברת עליו, שזה תוצאה של עבודה מקצועית שנעשית – מותר לכנסת אפילו לעשות שימוש בגורמים המקצועיים של הכנסת – לא של הממשלה, כדי לגבש לחברי הוועדה קריטריונים.
איל ינון: חברי הוועדה רוצים, חושבים שראוי לתת הטבות מס לאזור מסוים - יבואו בדברים עם מרכז המחקר והמידע של הכנסת, עם אנשי הלשכה המשפטית הרלוונטיים, יישבו, יגבשו קריטריונים- - -
רוחמה אברהם-בלילא: זה יכול להיעשות תוך כדי הוועדה עצמה.