GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דורית גילת: ההבחנה היא לגבי משך זמן ההפרה.
דורית גילת: זאת אומרת, אם ועדת ביקורת או דירקטוריון לא ממלא את תפקידו.
שגית אפיק: איפה זה מופיע?
דורית גילת: בהפרה.
שגית אפיק: ההבחנה של התקופה מופיעה בהפרה עצמה.
שגית אפיק: מה ההבדל בסנקציות בין התוספות?
דורית גילת: זה לא רק חלקים של התוספת אלא אחד מהם הוא העיצומים הכספיים ואחד מהם הוא ההפרה המינהלית שזה לא רק סנקציות כספיות אלא כל מיני סנקציות אחרות.
שגית אפיק: זאת יכולה להיות גם הגבלת עיסוק.
דורית גילת: הגבלת כהונה וכולי.
עודד אופק: אני מתנצל שאני חוזר לרגע לסעיף 120.
עודד אופק: אנחנו פשוט בדקנו במקביל בחוק הייעוץ ואנחנו לא ראינו ואולי לא שמנו לב.
דורית גילת: 38(ט) בחוק הייעוץ.
עודד אופק: שם כתוב שסכום העיצום הכספי המקסימאלי הוא חמישים אלף שקלים חדשים.
עודד אופק: אנחנו מפנים עכשיו לסכום עיצום של מיליון שקלים חדשים.
דורית גילת: אני מסכימה שההבדל הוא מאוד גדול אבל אם תשווה את זה ביחס לעיצומים הכספיים שחלים על הפרה חובה כספית ותאגיד ציבורי, הסכומים הם הרבה יותר גדולים.
דורית גילת: אנחנו באמצע.
עודד אופק: אנחנו מדברים על כל הפרה, אחריות מוחלטת ומיידית, בעצם עיצום כספי של מיליון שקלים חדשים.
עודד אופק: אני חושב שאחת הסיבות בחוק הייעוץ, כשהחילו את זה, באו ואמרו שלא נחיל את הסכום הגבוה, ויש שם סכומים גבוהים יותר, והחילו סכום נמוך.
עודד אופק: כאן זה חסר פרופורציה במידה מסוימת.
שגית אפיק: דורית, בהנחה שאין לכם את הסעיף הזה, אין את התיקון הזה שאתם מבקשים עכשיו של סעיף קטן (ד), איך אתם מפרשים את העיצום שיחול?
דורית גילת: גם לפי 120(ב).
דורית גילת: אותו הדבר.
שגית אפיק: כי אתם מחילים את פרק ניירות ערך?
שגית אפיק: תסבירי לי רק איך זה עובד משפטית.
שגית אפיק: אתם מחילים את פרק ניירות ערך והוא מפנה, לאן לעניין העיצום?
דורית גילת: יש הוראה שמפנה ל-120(ב).
דורית גילת: ב-120(ב) עצמו, זה מחיל את עצמו.
שגית אפיק: לפי מה שהם אומרים, זה לא שינוי.
עודד אופק: אבל עובדה שבחוקים אחרים יש התייחסות לזה ודווקא שם מגבילים.
עודד אופק: אנחנו גם מסתכלים בחוק ניירות ערך וזה מוגבל לחצי מהמקסימום שזה חצי ממיליון.
שגית אפיק: זה גם מה שאני זכרתי, שזה היה חצי.
דורית גילת: נכון, אבל זה חצי מסכומים יותר גדולים.
עודד אופק: חצי ממיליון ליחיד אחר, אלא אם כן אני טועה.
שגית אפיק: לא, גם אני זכרתי שזה היה חצי.
דורית גילת: אנחנו לא מתנגדים להעמיד על זה על מחצית.
שגית אפיק: כמו בניירות ערך.
שגית אפיק: אם כן, מחצית העיצום.
שלומית ארליך: (3) בסופו יבוא: "(27) הפר את הוראות סעיף 20א(ב)(1) או (2) בכך שוועדת הביקורת שמינה לא דנה בתכנית העבודה של המבקר הפנימי או בדרכים לתיקון ליקויים שנמצאו, או הפר את הוראות סעיף 20א(ב)(5) בכך שוועדת הביקורת שמינה לא דנה בהתקשרות עם חברה סוחרת.
שלומית ארליך: (28) הפר הוראות לפי סעיף 20א(ג) או (ד), בדבר הרכב ועדת ביקורת שמינה והגבלות על כהונה בה.
שלומית ארליך: (29) הפר את הוראות סעיף 20א(ז) או (ח) בעניין קיום ישיבות ועדת ביקורת".
דורית גילת: כל זה, כיוון שבתיקון הזה נוספה החובה למנות ועדת ביקורת ונקבעו התפקידים שלה, חובת ההתכנסות שלה וכולי, כל אלה הן סנקציות שמוטלות על הפרת ההוראות החדשות שנוגעות לוועדת ביקורת.
שלומית ארליך: הוראות סעיף 20א(ד) מופיעות גם בחלק א' של התוספת.
דורית גילת: אני חושבת שזאת ההבחנה בין התקופות.
דורית גילת: על איזה סעיף את מדברת?
שלומית ארליך: על סעיף 20א(ד).
דורית גילת: לא, אין כאן עניין של שישה חודשים.
גאלב מג'אדלה: איזה עמוד?
שלומית ארליך: בעמוד 9 למטה.
שלומית ארליך: אני מסתכלת בנוסח עצמו.
שלומית ארליך: אם תראו בעמוד 9 למטה, סעיף 20א(ד), בשורה האחרונה של עמוד 9 למטה.
שלומית ארליך: מופיע גם בסעיף 28 בעמוד 10.
שלומית ארליך: בחלק א' כתוב "או כיהן כחבר ועדת ביקורת בניגוד להגבלות".
גיא דביר: בעמוד 9 למטה יבוא (ג) או(ד).
גיא דביר: לזאת הכוונה?
שלומית ארליך: לא, בפסקה (15).
שלומית ארליך: בעצם אנחנו מכניסים את זה לתוספת הראשונה בחלק א'.
גאלב מג'אדלה: אלה ההגבלות הקבועות בסעיף 20א(ד).
דורית גילת: אני חושבת שזה לא ראוי לחלק א' של התוספת.
שגית אפיק: את חושבת שזה ראוי להיות בחלק שלישי ולא בחלק הראשון?
דורית גילת: כי אני חושבת שהוא לא צריך לכהן בוועדת ביקורת.
דורית גילת: זאת מגבלה רצינית ולא צריך לקרות דבר כזה.
שגית אפיק: אם כן, צריך להוריד את זה משם.
דורית גילת: להוריד את זה מהראשון.
שגית אפיק: צריך להוריד את זה משם ולהשאיר את זה אך ורק בחלק השלישי.
שלומית ארליך: לא, זה חלק ב'.
שלומית ארליך: להשאיר בחלק ב'.
שגית אפיק: בחלק ב'.
שלומית ארליך: אנחנו מורידים את זה מחלק א' ומשאירים את זה שרק בחלק ב'.
שלומית ארליך: (ג) בחלק ג', בסופו יבוא: "(35) לא מינה יושב ראש דירקטוריון בניגוד להוראות סעיף 16א(1).
שלומית ארליך: (36) לא מינה ועדת ביקורת בניגוד להוראות סעיף 20א(א)".
שגית אפיק: אלה הפרות חדשות שנובעות מהתיקון הזה?
דורית גילת: עד היום לא הייתה חובה למנות יושב ראש דירקטוריון.
שגית אפיק: עכשיו קבעתם את זה כחובה.
דורית גילת: גם לא הייתה חובה למנות ועדת ביקורת.
שלומית ארליך: (23) בתוספת השלישית, בחלק ב' - (א) בפרט (1), אחרי "(5)" יבוא "(5א), (5ב)".
דורית גילת: זאת התייחסות לוועדת ביקורת.
דורית גילת: גם כאן מדובר בהפרת חלק מתפקידי הדירקטוריון, כמו שהוספנו בהפרת חלק מתפקידי הדירקטוריון.
דורית גילת: זה אותו הדבר.
דורית גילת: החובה על הדירקטוריון לבחון את עמידתו בתנאי הכשירות.
שלומית ארליך: אנחנו עוברים לתיקון חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות.
דורית גילת: גיא מזכיר לי למה סעיף (15) הופיע פעמיים.
דורית גילת: אחד מהם הוא הפרה שאנחנו מייחסים אותה למנהל הקרן, לחברה, שמינה ועדת ביקורת עם הרכב לא תקין, ואחד מהם חל על החבר עצמו.
דורית גילת: זאת אומרת, יושב ראש הדירקטוריון.
שגית אפיק: אז זאת הפרה שהסנקציה עליה היא שונה.
דורית גילת: עליו באופן אישי, זה בחלק הראשון.
שגית אפיק: חבר הכנסת משה גפני מנהל את הישיבה
שלומית ארליך: 2.
שלומית ארליך: תיקון חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות.
שלומית ארליך: בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 - (1) אחרי פרק ד' יבוא: "פרק ד'1: ממשל תאגידי 24א.
שלומית ארליך: הגדרות בפרק זה - "גוף פיננסי" – כל אחד מאלה: קופת גמל או חברה מנהלת, כהגדרתן בחוק הפיקוח על קופות גמל, מבטח, תאגיד מורשה, מנהל קרן או חתם כהגדרתו בחוק ניירות ערך, והכל למעט חברה השולטת בחברת ניהול תיקים גדולה וחברה בשליטת חברה כאמור.
שלומית ארליך: "דירקטור חיצוני" – כהגדרתו בחוק החברות.
שלומית ארליך: "חברת ניהול תיקים גדולה", "קבוצה" ו"שווי נכסים כולל" – כהגדרתם בתוספת החמישית.
שלומית ארליך: "קרוב" – כהגדרתו בחוק החברות.
שלומית ארליך: נעצור כאן ותתחילו להסביר את ההגדרות.
דורית גילת: באופן כללי, היום, להבדיל מחוק השקעות משותפות בנאמנות שיש בו כבר הרבה מאוד הוראות שמתייחסות לממשל תאגידי ובסך הכול יש הסדרה של הממשל התאגידי במנהל קרן, לגבי חברות בעלות רישיון – הן חברות פרטיות ויש מה שיש בחוק החברות הפרטיות אבל מעבר לזה אין בחוק דבר שמבהיר את הפעילות שלהן ואין הוראות שנוגעות לממשל תאגידי.
דורית גילת: החוק הזה מיישם החלטה להחיל חובות ממשל תאגידי אבל רק על חברות ניהול תיקים גדולות.
דורית גילת: לעניין זה באות ההגדרות של חברת ניהול תיקים גדולה שיימצאו בתוספת.
דורית גילת: בסך הכול, כמו שכבר הסברנו בישיבות הקודמות, ההוראות האלה יחולו על פלח קטן מבחינת מספר החברות ורק על חברות ניהול תיקים ולא על חברות שעוסקות בייעוץ או בשיווק השקעות.
דורית גילת: זה יחול על משהו בין 15 ל-20 חברות אבל שהן מנהלות מעל שמונים אחוזים מהכספים המנוהלים בציבור.
דורית גילת: לכן חשבנו שזה יהיה פילוח נכון.
שגית אפיק: למה ההגדרה של זה בתוספת?
שגית אפיק: למה היא לא בחוק עצמו?
דורית גילת: כדי שתהיה גמישות גם בשווי הנכסים המנוהל וגם במספר הלקוחות.
דורית גילת: אנחנו לא חושבים שזאת רזולוציה שיש מקום שהיא תהיה בחוק.
שגית אפיק: את התוספת מתקן רק שר האוצר?
שגית אפיק: עם אישור ועדה או בלי אישור ועדה?
דורית גילת: עם אישור ועדה.
שגית אפיק: אני הייתי מעדיפה שזה יהיה בחוק.
שגית אפיק: אתם חושבים שזאת הגדרה לא מספיק חשובה?
דורית גילת: לא שהיא לא חשובה.
דורית גילת: אנחנו חושבים שכשהיא יורדת לרזולוציה של מספר הלקוחות וסכום, אנחנו חושבים שצריכה להיות גמישות קצת מעבר לתיקון חקיקה ראשי.
דורית גילת: זה גם בהסכמת שר המשפטים.
שלומית ארליך: נקרא את התוספת.
שגית אפיק: נקרא את התוספת ואז נשאל את השאלות.
שלומית ארליך: אנחנו עוברים לעמוד 19.
שלומית ארליך: אחרי התוספת הרביעית יבוא: "תוספת חמישית (סעיף 24א) "חברת ניהול תיקים גדולה" – חברה שה יא בעלת רישיון מנהל תיקי השקעות אשר ביום 31 בדצמבר התקיים לגביה לפחות אחד משני תנאים אלה" (1) היו לה ולחברות אחרות הן בעלות רישיון ניהול תיקים השייכים לקבוצה שלה, יחד, מעל חמישים לקוחות ושווי הנכסים הכולל שלהן היה מעל חמישה מיליארד שקלים חדשים.
שלומית ארליך: (2) היו לה ולחברות אחרות שהן בעלות רישיון ניהול תיקים השייכות לקבוצה שלה, יחד, מעל אלף לקוחות.
שלומית ארליך: ימשיכו לראות חברה כחברת ניהול תיקים גדולה גם אם חדלו להתקיים בה התנאים האמורים עד תום חמש שנים מיום שלא התקיים בה אף אחד מאותם התנאים.
שלומית ארליך: "קבוצה" – קבוצה של תאגידים שמקיימים ביניהם קשרי שליטה לרבות חברת בת, וחברה קשורה, כהגדרתן בחוק ניירות ערך, וחברה בשליטת חברה השולטת בכל אחת מהן.
שלומית ארליך: "שווי נכסים כולל" – שוויים של ניירות הערך והנכסים הפיננסיים שבניהולה של חברת ניהול תיקים.
דורית גילת: צריך לציין כאן שיש לנו כאן מבחן כפול.
דורית גילת: האחד הוא מבחן כפול של שווי נכסים פלוס מספר לקוחות אבל מספר הלקוחות הוא לא גדול.
דורית גילת: המבחן האחר העצמאי הוא של מספר לקוחות.
דורית גילת: אם שווי הנכסים הוא לא כל כך גדול אבל מספר הלקוחות הוא רב, גם יחולו ההוראות.
דורית גילת: אנחנו מחילים את המבחן לא רק על החברה גופה.
דורית גילת: היינו, אם בבית השקעות מסוים יש יותר מחברת ניהול תיקים אחת, ימנו את שווי הנכסים המנוהל ואת הלקוחות ביחד כדי למנוע עקיפת ההוראות על ידי הקמת חברה נוספת לניהול תיקים ופיצול הלקוחות בין שתי חברות.
שלומית ארליך: למעשה אנחנו ממשיכים לראות לפי ההוראה הזאת חברה כחברת ניהול תיקים גדולה, גם אם בעצם לא מתקיימים בה התנאים האלה עד תום חמש שנים מיום שלא התקיים בה אף אחד מאותם התנאים.
שלומית ארליך: בעצם כל התיקון הזה, כל ההגבלות שהוא מטיל, אנחנו נמשיך לגבי חברה גם אם לא התקיימו בה התנאים האלה, גם אם היא כבר לא חברת ניהול גדולה.
דורית גילת: כיוון שהמבחן הוא מאוד דיכוטומי, הוא יורד בשקל מתחת לסכום ועם פחות לקוח אחד, זה כבר יוצא כאילו והדברים האלה בשוק ההון הם דינאמיים.
דורית גילת: כלומר, שווי הנכסים הוא עולה ויורד, עולה ויורד, אז כדי שלא יהיה מצב תזזיתי כזה, שחברה יורדת, עולה, יורדת עולה.
שגית אפיק: חמש שנים זה המון זמן.
דודו לביא: הדבר בא לידי ביטוי גם במבחנים הכמותיים שקבענו שהמבחנים קובעים רף מאוד מאוד גבוה.
דודו לביא: זאת אומרת, אנחנו קבענו רף של ניהול נכסים בהיקף של חמישה מיליארד שקלים הגם שאמיתית גם חברות שמנהלות מיליארד שקלים, מן הראוי היה שאולי יתקיימו בהן הדרישות לעניין ממשל תאגידי.
דודו לביא: זאת אומרת, פרק הזמן של חמש השנים נועד לייצר יציבות וודאות, כי בסך הכול אנחנו מטילים כאן חובות כדוגמת מינוי דירקטוריון, מינוי של דירקטורים חיצוניים והתנהלות בהתאם למאפיינים מסוימים, וההנחה היא שגם מקום שבו חברה, היקף הנכסים שלה קטן מחמישה מיליארד או מספר הלקוחות שלה קטן מאלף בטווח זמן של חמש שנים, נדירים מאוד המקרים ואני למעשה כמעט לא זוכר מקרים כאלה שזה יורד עד כדי רף ששם את החברה או הופך אותה לחברה בעלת מאפיינים של חברה קטנה, שאינה חברה שמן הראוי שיחולו עליה המבחנים האלה.
דורית גילת: אנחנו מזכירים שהרף מבחינת הסכום בהצעת החוק המקורית היה הרבה הרבה יותר נמוך.
דודו לביא: מאה מיליון שקלים.
שגית אפיק: מה זה בהצעת החוק המקורית?
שגית אפיק: לאיזו מהן את מתייחסת?
שגית אפיק: לזה שהגיש חבר הכנסת או לזו ששולבה מהצעת החוק הממשלתית?
דודו לביא: לזו שהגישו חברי הכנסת.
שגית אפיק: בקריאה הראשונה היה הנוסח הזה של חמישים לקוחות וחמישה מיליארד שקלים.
שגית אפיק: לא יודעת, לי חמש שנים נראית תקופה ארוכה מדיי.
שגית אפיק: אם אין לאף אחד הערות על זה, אז בסדר.
גאלב מג'אדלה: לא שמענו תשובה על הערת היועצת המשפטית.
גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים תשובה.
דורית גילת: השבנו את תשובתנו.
גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים התייחסות שלך.
דורית גילת: נתנו את התשובה.
גאלב מג'אדלה: בדרך כלל היועצת המשפטית משקפת גם את דעת חברי הכנסת.
דודו לביא: אנחנו סבורים שגם סכומים שהם נמוכים מהותית מחמישה מיליארד שקלים או מספר של לקוחות שנמוך מאלף, עדיין מצדיקים התנהלות בהתאם לסטנדרטים שקבועים כאן לעניין ממשל תאגידי.
דודו לביא: יש חשיבות ליציבות ולוודאות.
דודו לביא: ממקום שבו חברה נמצאת במצב – במיוחד על רקע הוולטיליות שבשווי היקף נכסים – שיורדת מתחת לחמישה מיליארד ואחר כך היא עולה מעל חמישה מיליארד, ובכל אירוע מהסוג הזה היא צריכה לפרק את הדירקטוריון, לפטר את הדירקטורים החיצוניים, להעסיק אותם מחדש וכן הלאה, זה מצב לא רצוי.
דודו לביא: הוודאות כאן היא מאוד מאוד חשובה וגם הדרישות כאן הן לא דרישות מאוד מחמירות אלא הן דרישות שמחייבות את החברה להתנהל בהתאם לסטנדרטים מקובלים של גופים אחרים שמנהלים כספי ציבור כדוגמת מנהלי קרנות נאמנות.
דודו לביא: דרך אגב, רק במאמר מוסגר, יש מנהלי קרנות שהיקף הנכסים שהם מנהלים נמוך מהותית ומגיע כדי עשרות מיליונים או מאות מיליונים ועדיין הם מחויבים בדרישות לעניין ממשל תאגידי שאפילו יותר מחמירות מהדרישות שמוצע כאן להחיל על חברות לניהול תיקים.
גאלב מג'אדלה: הדברים שלך הם דברי טעם.
גאלב מג'אדלה: אנחנו לא חולקים על כך אבל מתייחסים לתקופה.
משה גפני: יש איזו סיבה שאתם שותקים?
עודד אופק: אנחנו מייצגים את איגוד מנהלי הקרנות באיגוד הנאמנים ואין לנו עניין במנהלי התיקים.
שגית אפיק: אין להם עניין במנהלי התיקים.
דודו לביא: מנהלי התיקים לא העירו לעניין תקופת חמש השנים.
משה גפני: למי לא העירו?
דודו לביא: לא העירו לנו.
משה גפני: אין כאן אף אחד ממנהלי התיקים?
דודו לביא: לא, כי בפעם הקודמת, במסגרת שיחות המסדרון וגם במסגרת הדיון שהתקיים, הם קיבלו על עצמם – הנציגים שהיו כאן, נציגי החברות הקטנות והבינוניות – את המבחנים הכמותיים שנקבעו במסגרת הצעת החוק.
דודו לביא: אולי זאת גם הסיבה שהם מצאו לנכון לא להגיע לכאן.
שגית אפיק: ואם היינו מתקנים משהו, הם היו מקבלים גם אותו?
שגית אפיק: טוב, נמשיך.
עודד אופק: אני כמובן לא מייצג את איגוד מנהלי התיקים.
משה גפני: אבל מה היית עושה אם אתה היית במקומי?
עודד אופק: אנחנו מייצגים מנהלי תיקים.
משה גפני: אגב, הסאגה הזאת לא תחזור על עצמה כל עוד אני יושב ראש הוועדה.
משה גפני: הממשלה מתלבשת על הצעת חוק פרטית.
משה גפני: בקיצור, השעטנז הזה לא יהיה יותר.
משה גפני: פעם אחת נכשלתי.
משה גפני: אתה יכול להגיד לי, אם היה יושב כאן מישהו ממנהלי התיקים הוא היה מסכים לחמש שנים?
עודד אופק: תקופה של חמש שנים נשמעת ונראית תקופה די ארוכה.
עודד אופק: אולי אפשר להתכנס לכיוון של שלוש שנים שזאת גם התקופה למינוי דח"צים.
משה גפני: המייצג שלי אומר שלוש שנים.
דודו לביא: אנחנו מסכימים.
משה גפני: גם לי חמש שנים נראו כתקופה ארוכה, אבל אני לא מבין על מה מדובר.
שלומית ארליך: במקום חמש שנים יבוא שלוש שנים.
גאלב מג'אדלה: אם כן, ההערה שלי הייתה במקום.
משה גפני: במקום.
משה גפני: בלעדיך לא הייתי זז.
עודד אופק: ההערות שלכם תמיד במקום.
משה גפני: לפעמים אני מעיר הערות לא לעניין.
משה גפני: לעומתי, ההערות של ראלב הן כל הזמן נכונות.
גאלב מג'אדלה: אני מבין שזה תחת השפעת הצום מאתמול.
משה גפני: זה בגלל האוכל של הערב.
שלומית ארליך: אנחנו ממשיכים וחוזרים לעמוד 11.
משה גפני: הקימו ועדה לטפל בבעיות של החברה בישראל בראשות טרכטנברג.
משה גפני: אין שם אף אחד חרדי.
גאלב מג'אדלה: גם אין ערבי.
משה גפני: ערבי יש.
משה גפני: היימן.
גאלב מג'אדלה: זה יועץ.
גאלב מג'אדלה: אין ערבי.
משה גפני: לא מצאו יועץ חרדי.
משה גפני: רק את אבי שמחון ידעו לשים שיגיד שלא צריך ללדת ילדים.
גאלב מג'אדלה: תקים ועדה לעצמך.
משה גפני: מזל שיש כאן עוגן של הצלה שנקרא ועדת כספים שלא נותנת להם להתמוטט.
ציון פיניאן: מדברים על הפריפריה ואין אף אחד מהפריפריה.
משה גפני: אף אחד מהפריפריה.
משה גפני: עוד פעם שמו את אותם אנשים.
משה גפני: כולם אנשים טובים חוץ מכמה.
גאלב מג'אדלה: אבל זה לא חדש.
משה גפני: מי שחושב שאנחנו נקבל את הפטרונות שלהם, פשוט טועה.
משה גפני: הולכים לדבר על כל מיני דברים.
משה גפני: הרי זאת תוצאת מחאה.
משה גפני: רוצים לפתור את הבעיות בחברה בישראל ולא מצאו כלכלן טוב חרדי?
משה גפני: תאמיני לי, בלי החרדים לא יסתדרו בכלכלה.
משה גפני: לא חשוב, נניח לעניין הזה.
משה גפני: לא מצאו כלכלן אחד.
משה גפני: כלכלן אחד לא מצאו.
גאלב מג'אדלה: אתה לא הצעת להם.
גאלב מג'אדלה: היית צריך להציע להם.
עינת וילף: העלית את זה מולם?
משה גפני: הוא אמר לי שאני צודק אבל הוא לא יכול היה לומר הרבה בגלל הצרחות שלי.
משה גפני: פשוט בושה.
גאלב מג'אדלה: לשם מה אתה מדבר אתו?
גאלב מג'אדלה: תעביר לו שמות.
משה גפני: אני אעביר לו שמות?
גאלב מג'אדלה: אתה נציג אוטנטי לחרדים.
עינת וילף: אני עשיתי אותו הדבר.
משה גפני: אני יושב ראש ועדה ממלכתי.
גאלב מג'אדלה: אתה מוסמך להעביר לו שמות.
עינת וילף: אני עשיתי אותו הדבר עם נשים עם צביקה האוזר כמה ימים לפני הקמת הוועדה כך שיהיו נשים.
משה גפני: את יותר חרוצה ממני.
משה גפני: אני לא העליתי בדעתי שלא ישימו נציג חרדי.
משה גפני: לא העליתי בדעתי.
משה גפני: יש כלכלנים מצוינים.
גאלב מג'אדלה: יש לי חדשות בשבילך, זאת לא פעם ראשונה וזה לא חדש.
גאלב מג'אדלה: אני באתי לדיון בממשלת אולמרט על נושא שירות לאומי אזרחי, הרי למי זה?
גאלב מג'אדלה: זה לערבים ולחרדים.
גאלב מג'אדלה: לא היה לא ערבי ולא חרדי ומי עמד בראש הוועדה?
גאלב מג'אדלה: מפקד חיל האוויר.
גאלב מג'אדלה: שאלתי אותו אם הוא דרך פעם אחת בישוב ערבי או בישוב חרדי.
גאלב מג'אדלה: הוא ראה אותם מהמטוס מלמעלה, זה נכון.
משה גפני: טוב, לא נחזור על כל העוולות.
עינת וילף: צריך לתקן את זה.
עינת וילף: לא צריך להשאיר את זה כך.
עינת וילף: וזה יתוקן?
משה גפני: הוא אמר ראש הממשלה.
גאלב מג'אדלה: אם לא, נעשה מאהל לצורך התיקון.
משה גפני: לא אעשה שום מאהל.
משה גפני: כלום לא יצא מזה.
משה גפני: ההתכנסות הראשונה הייתה ב-ט' באב.
משה גפני: מה אתה רוצה שיצא מזה?
משה גפני: רק חורבן הבית.
קריאה: הגישו שם עוגיות ותה.
משה גפני: חשבתי שהם צמו.
שלומית ארליך: אנחנו חוזרים לעמוד 11 למטה, הגדרת קרוב.
שלומית ארליך: אנחנו עוברים לעמוד 12, לסעיף 24ב.
דורית גילת: מכאן והלאה, ההוראות באות להשלים את כל ההוראות שקיימות היום בחוק השקעות משותפות.
שלומית ארליך: 24ב.
שלומית ארליך: דירקטוריון (א) בדירקטוריון של חברת ניהול תיקים גדולה יכהנו לפחות חמישה דירקטורים.
שלומית ארליך: לעניין מינוי דירקטורים חיצוניים, דין חברת ניהול תיקים גדולה כדין חברה שניירות הערך שלה הוצעו לציבור על פי תשקיף ונמצאים בידי הציבור, ויחולו הוראות סעיפים 239 עד 249 לחוק החברות לעניין מינוי דירקטורים חיצוניים, בשינויים המחויבים, אלא אם כן נקבע אחרת לפי חוק זה.
שלומית ארליך: (ב) חברת ניהול תיקים גדולה תמנה את הדירקטורים החיצוניים לאחר שוועדת הביקורת בדקה ואישרה כי מתקיימים לגביהם תנאי הכשירות שנקבעו בסיף 240 לחוק החברות, ואולם מבלי לגרוע מן האמור בסעיף קטן (א), הוראת סעיף קטן זה לא תחול על מינויים של הדירקטורים החיצוניים הראשונים בחברה.
שלומית ארליך: אתם יכולים להסביר את שני הסעיפים האלה?
דורית גילת: באופן כללי, זה מה שיש היום בחוק השקעות משותפות בנאמנות, החובה למנות דירקטוריון בן חמישה חברים ומביניהם שני דירקטורים חיצוניים כמו החובה שחלה על חברות ציבוריות.
דורית גילת: זה מחיל את הסעיפים של חוק החברות לעניין דירקטורים חיצוניים.
דורית גילת: לעניין המינוי שלהם, הם יאושרו בידי ועדת הביקורת אבל לגבי הראשונים, כיוון שיש בעיה שעוד אין ועדת ביקורת כי הדירקטורים החיצוניים צריכים להיות רוב חבריה של ועדת הביקורת, נוצר מעגל שוטף, אז החובה שוועדת הביקורת תאשר את הדירקטורים החיצוניים, היא לא חלה לגבי המינוי הראשון.
שלומית ארליך: (ג) מספר הדירקטורים של חברת ניהול תיקים גדולה המכהנים גם כדירקטורים של גוף פיננסי אחר לא יעלה על שליש ממספרם הכולל.
שלומית ארליך: (ד) דירקטור של חברת ניהול תיקים גדולה לא יכהן כדירקטור ביותר משני גופים פיננסיים נוספים בעת אחת אלא במקרים שהתיר שר האוצר בתקנות.
דורית גילת: גם ההוראות האלה קיימות בחוק השקעות משותפות בנאמנות.
שלומית ארליך: (ה) מספר הדירקטורים שהינם עובדים של חברת ניהול תיקים גדולה או מעוסקים על ידה לא יעלה על שליש ממספרם הכולל.
שלומית ארליך: איך זה מסתדר עם הוראת סעיף קטן (ג)?
דורית גילת: שם מדובר על האפשרות של דירקטור לכהן כדירקטור בחברות אחרות.
דורית גילת: זאת הגבלה על האפשרות של דירקטור לכהן בחברות אחרות.
דורית גילת: כאן מדובר על הגבלה של עובדים של התאגיד לשמש כדירקטורים.
שלומית ארליך: (ו) במינוי דירקטוריון חברת ניהול תיקים גדולה ייקבע הרכב הדירקטוריון באופן שיאפשר לדירקטוריון למלא את תפקידיו.
משה גפני: את זה לא הבנתי.
משה גפני: עברתי על זה הרבה פעמים ולא הבנתי.
דורית גילת: פסקה (ה), המגבלה של העובדים, זאת דוגמה ואחת הדרכים להבטיח את (ו).
דורית גילת: (ו) רוצה להבטיח שהרכב הדירקטוריון יהיה כזה שמאפשר לו באמת לפקח על עבודת המנכ"ל.
שגית אפיק: זה מבחן מאוד עמום.
משה גפני: למחוק את זה.
משה גפני: זה תקדים.
דורית גילת: זה עמום אבל יש לזה תוכן.
דורית גילת: השתדלנו ככל האפשר, ככל שהדוגמאות לעניין הזה עולות בדעתנו, לקבוע אותן בהוראות.
משה גפני: מה זאת אומרת, ייכנס לשם מישהו שהוא ירצה לחבל בעבודה של הדירקטוריון?
דורית גילת: מישהו שהיחס שלו בינו לבין יושב ראש הדירקטוריון הוא כזה.
משה גפני: לא ימנו אותו.
דורית גילת: זאת הדרישה, שלא ימנו אותו.
שגית אפיק: זה לא מופיע לך? יש לך בספציפיים.
דורית גילת: החיים הם דינאמיים ולא תמיד אנחנו יכולים לחשוב על כל הדוגמאות הבעייתיות.
משה גפני: לסעיף הזה יש תקדים?
עודד אופק: איגוד מנהלי הקרנות כבר הגיע להסכמה על נוסח.
משה גפני: זה שהסכמתם לא אומר לי שום דבר.
משה גפני: המשמעות של העניין היא שעוד מעט יגידו שאי אפשר להרכיב ממשלה אלא אם כן היא תיתן לראש הממשלה לעבוד.
עודד אופק: אדוני, בדיון הקודם הדברים האלה בדיוק עלו על השולחן.
עודד אופק: אנחנו אמרנו והרשות אמרה שהנושא העיקרי שאנחנו רוצים שיימנע הוא השליש של העובדים המועסקים באותה חברה.
עודד אופק: לגבי יתר ההוראות, זה לא ייחשב להפרה.
עודד אופק: לא תהיה בידי הרשות אפשרות להטיל סנקציה אלא אם כן היא נתנה לשוק הוראה מפורשת או לאותו גוף שיפעלו כדלקמן.
משה גפני: ממנים דירקטוריון ואומרים בחוק, בחקיקה הראשית, שהדירקטוריון יהיה כזה שיאפשר לדירקטוריון למלא את תפקידו.
משה גפני: פעם ראשונה אני נתקל בזה.
דורית גילת: לא, לא לדירקטוריון אלא לחברה, למנכ"ל.
משה גפני: כתוב שייקבע הרכב הדירקטוריון באופן שיאפשר לדירקטוריון למלא את תפקידיו.
משה גפני: אני חושב שזאת בושה להכניס את זה בספר החוקים הישראלי.
דורית גילת: בגלל שזה מובן מאליו?
משה גפני: ודאי שזה מובן מאליו.
משה גפני: אם זה לא מובן מאליו, שלא יקימו דירקטוריון.
איגור איבנצקי: אנחנו ראינו דוגמאות שזה לא מובן מאליו.
איגור איבנצקי: דוגמה הכי קיצונית שראינו של מנכ"ל?
איגור איבנצקי: היה אחד שאמור לפקח.
משה גפני: שלא ימנו אותו.
איגור איבנצקי: אבל מינו אותו.
איגור איבנצקי: כל פעם שאנחנו מכניסים את זה לכללים ספציפיים ---
משה גפני: רגע, ואיך תגידו שהוא לא מאפשר לדירקטוריון למנות?
משה גפני: הוא יגיד שהוא כן ממנה את העוזר שלו.
משה גפני: הוא יגיד שהוא חושב שטובת העניין שאסור לעשות כך אלא צריך לעשות אחרת.
איגור איבנצקי: זה בדיוק סעיף סל בנוסף לכללים מפורטים שמאפשר לנו להביע עמדה שמצב כזה לא מקובל עלינו.
משה גפני: לא, אני לא רוצה את זה.
איגור איבנצקי: אם יש לנו רשימה סגורה של כללים, אנחנו כביכול כבולים.
משה גפני: תגידו את הרשימה.
משה גפני: תגידו איך העוזר של המנכ"ל הזה לא יכול להיות דירקטור.
שגית אפיק: עוזר המנכ"ל, זה לא נכנס לכם כבר בסעיף קטן (ב) למשל?
שגית אפיק: ממילא אתם מוציאים כללים ספציפיים.
משה גפני: כנראה זה לא ייכנס לחוק, אבל נחזור לזה.
שלומית ארליך: נגיד רק שסעיף כזה נעשה גם בתיקון בחוק השקעות משותפות שהקראנו אותו ואמרנו שנחזור אליו.
דורית גילת: אבל אין לגבי הפרתו סנקציה.
שגית אפיק: זה תיקון של שני חוקים.
משה גפני: בלעדיי עשיתם את זה?
שגית אפיק: לא, אמרנו שנחזור לזה.
משה גפני: בלעדיי החלטתם לחזור לזה?
דורית גילת: בגלל חוסר המסוימות, אין על זה סנקציה.
משה גפני: סעיף 24ג.
שלומית ארליך: 24ג.
שלומית ארליך: יושב ראש הדירקטוריון (א) דירקטוריון של חברת ניהול תיקים גדולה יבחר אחד מחבריו לכהן כיושב ראש הדירקטוריון.
משה גפני: גם זה לא נוסח טוב.
משה גפני: אחד מחבריו.
משה גפני: זה נראה שיש לו חברים.
משה גפני: אחד מחברי הדירקטוריון ולא אחד מחבריו כי זה נראה כאילו שניהם באיזו מפלגה.
שלומית ארליך: (ב) המנהל הכללי של חברת ניהול תיקים גדולה או מי שכפוף למנהל הכלי, במישרין או בעקיפין, או קרובו של המנהל הכלי, לא יכהנו כיושב ראש הדירקטוריון.
דורית גילת: זה גם כדי לאפשר ליושב ראש הדירקטוריון לפקח על עבודת המנכ"ל.
דורית גילת: ההוראה היא שהמנכ"ל לא יהיה יושב ראש דירקטוריון אבל גם אף אחד מהמקורבים לו.
שגית אפיק: זה פותר את דוגמת המתמחה.
דורית גילת: זאת דוגמה.
שגית אפיק: זה בדיוק פותר את דוגמת המתמחה.
שגית אפיק: לכן באמת נשאלת השאלה אם צריך.
משה גפני: לא, עכשיו אין שאלה כזאת.
דורית גילת: כאן זאת הוראה ספציפית לגבי זה שהוא לא יכהן כיושב ראש הדירקטוריון.
דורית גילת: אנחנו חושבים שגם אין לו מקום בדירקטוריון בכלל.
דודו לביא: זה יכול לחול גם לעניין כשירויות ספציפיות להן נדרש חלק מחברי הדירקטוריון נוכח מאפייני הפעילות הספציפיים של אותה חברה.
שלומית ארליך: (ג) לא יוקנו ליושב ראש הדירקטוריון של חברת ניהול תיקים גדולה או לקרובו סמכויות המנהל הכללי או סמכויות הנתונות למי שכפוף למנהל הכללי, במישרין או בעקיפין.
שלומית ארליך: יושב ראש הדירקטוריון לא יכהן כבעל תפקיד אחר בחברה למעט חברות בוועדת דירקטוריון שאינה ועדת ביקורת כאמור בסעיף 24ח(ד).
שלומית ארליך: ביקשתם להוסיף כאן למעט חברות בוועדת דירקטוריון שאינה ועדת ביקורת כאמור בסעיף 24ח(ד), אבל אנחנו לא הורדנו בהמשך את ועדת הדירקטוריון, את הסעיף הזה לפי התיקונים שאתם העברתם?
שלומית ארליך: לשם מה נדרשת הסיפה?
שלומית ארליך: כן, ביקשתם בהמשך למחוק את זה.
דורית גילת: למחוק את מה?
שגית אפיק: את 24ח(ד).
שלומית ארליך: בסעיף 24ז(א) שמדבר על ועדת הדירקטוריון.
דורית גילת: זה נוסף אולי לבקשת מנהלי הקרנות, אבל זה גם נכון.
שלומית ארליך: אבל תראו את סעיף 24ז שמדבר על ועדת דירקטוריון.
גיא דביר: כן, אבל עדיין יש אפשרות למנות ועדת דירקטוריון לפי חוק החברות ואת זה אנחנו לא מתקנים.
גיא דביר: לכן בכל מקרה אם מדובר על הדירקטוריון לפי חוק החברות, המגבלה הזאת לא תחול לגביו.
עינת וילף: אי אפשר לאצול אף אחד מהסמכויות?
דורית גילת: יש כאן איזשהו קושי.
שגית אפיק: ביטלתם את ועדת הדירקטוריון.
שגית אפיק: תסתכלו על סעיף 24ז.
שלומית ארליך: לפי התיקון האחרון ששלחתם כתוב שדירקטוריון של חברת ניהול תיקים גדולה לא יהיה רשאי לאצול סמכויותיו לפי חוק זה.
שלומית ארליך: בעצם ביטלתם את כל הסעיף שמגדיר מהי ועדת דירקטוריון.
גיא דביר: כן, אבל ועדת דירקטוריון הוגדרה בחוק החברות.
גיא דביר: למעשה על פעילות הדירקטוריון חלות גם הוראות חוק החברות.
גיא דביר: סעיף 24ז עסק בנושא של אצילת סמכויות ובהקשר הזה מצאנו לנכון שאנחנו לא קובעים כאן הסדר שונה לגבי חוק החברות, אבל כל הסמכויות הספציפיות שקבועות בחוק זה, אותן הדירקטוריון לא יוכל לאצול.
שלומית ארליך: ורק את אלה.
גיא דביר: רק את אלה.
גיא דביר: סמכויות שיש לו לפי חוק החברות שהוא צריך להחזיק ומותר לו לאצול אותן לפי חוק החברות, הוא רשאי לאצול לוועדות דירקטוריון.
דורית גילת: אם יש לו ועדה לבחינת שכר, אנחנו לא מתעסקים עם זה בחוק הזה.
שלומית ארליך: אנחנו נמשיך ואנחנו נתאים את הנוסח ל-24ז.
שלומית ארליך: 24ד.