GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליה שמטוב: אחרי ששמעתי הכול וכל מה שהתרחש בסוף השבוע ובכלל, אתמול כמעט בכל הרשתות ברדיו דיברו על זה שעוד מעט בגוגל אפשר לטייל.
מירי רגב: אישרו.
ליה שמטוב: לטייל ברחובות, לראות איפה נמצאים בנינים, אני כבר לא מדברת על אנשים שעושים.
ליה שמטוב: אנחנו מדברים על כל כך הרבה כסף, על כל כך הרבה מיליונים.
פניה קירשנבאום: איפה הצנזורה לדבר הזה?
ליה שמטוב: מתי מדברים על זה?
ליה שמטוב: כאשר נופלים הרקטות.
פניה קירשנבאום: אחר כך מתפלאים למה.
משה גפני: אחרי זה מתפלאים למה החרדים נגד האינטרנט.
פניה קירשנבאום: רק החרדים יצילו את המדינה.
משה גפני: רבותיי, נציגי הממשלה, אני מקבלים בוועדת הכספים מפעם לפעם, ואני מקבל טלפונים משרדים בבקשה לאשר את העברה של מיגון פה ומיגון שם.
משה גפני: זה בלתי נסבל.
משה גפני: התפקיד שלנו בין היתר זה גם לפקח על עבודת הממשלה.
משה גפני: אני רוצה לדעת האם לממשלה יש קו מסויים שאיתו הולכים.
משה גפני: ראש הממשלה נוסע והוא נותן הוראה פתאום וממגנים בין 7 ל-15 מיגון מלא שהוא חלקי, מצא חן בעיניי ההגדרה הזאת, לא מקבל את זה, עם כל הכבוד.
משה גפני: ראש הממשלה אני איתו בקואליציה, הכול בסדר, והוא ראש ממשלה טוב.
משה גפני: יכול להיות שהיום הוא טוב.
משה גפני: אנחנו ועדת הכספים, אנחנו רוצים לדעת מה התכנית בעניין הזה.
משה גפני: אפשר לבוא ולהגיד יש כיפת ברזל, כבר שמעתי את הקולות האלה.
משה גפני: יש כיפת ברזל, כיפת ברזל נותנת מיגון שהוא כמעט מלא, 90%, אז לא ממגנים יותר במקומות האלה, מקום שיש כיפת ברזל.
משה גפני: זאת מדיניות שצריך לקבל עליה החלטה, האם זה נכון או לא נכון.
משה גפני: לדעת מה המשמעות הציבורית, המעשית של הדבר הזה, מישהו צריך לקבל החלטה.
משה גפני: אני שומע מכיוון שאני צריך להביא לכאן לאישור כל הזמן, אז פעם אני מקבל טלפון ממשרד הביטחון, ופעם המשרד לפיקוד העורף, ופעם ממשרד האוצר, ופעם ממשרד החינוך, זה לא יכול להיות כך, באמת לא יכול להיות.
משה גפני: אנחנו צריכים להתמודד עם התופעה הזאת, ויש לנו אפשרות להתמודד עם זה, צריך שיהיה סדר בעניין.
משה גפני: הבעיה שיש דברים שאני יודע, שאני לא רוצה להגיד אותם, זה נחמד שאתם פה מדברים פה אחד עם השני, משרד האוצר, משרד הביטחון, זה בסדר גמור, הרי לא נגיד את מה שלא אומרים כאן, אני גם לא אגיד.
משה גפני: אני אפנה ליושב ראש ועדת חוץ וביטחון לשאול מופז.
משה גפני: אני אבקש ממנו לקיים דיון של הוועדה המשותפת של ועדת כספים, ועדת חוץ וביטחון לגבי מדיניות המיגון, צריך לקבל החלטה של מדיניות.
משה גפני: הרי קרה משהו בשבוע האחרון.
משה גפני: לצערנו הרב, קרה משהו שמאוד כואב, מאוד.
משה גפני: אנשים נכנסים גם לחרדה, זה נכון שכולם עומדים בזה.
משה גפני: גם באופקים, דיברתי עם האנשים במוצאי שבת, קרה משהו וצריך לקבל החלטה.
משה גפני: האם מפתחים את כיפת הברזל במהירות וכל מה שנלווה לזה, או ששמים מיגוניות כמו שאמר עמית, שוב, גם אותך אני לוקח בתור משל, מכיוון כשאני מדבר על באר שבע, אני לא מדבר על באר שבע בלבד.
משה גפני: אין מעמדם של תושבי באר שבע שונה ממעמדם של תושבי אופקים או של המושבים בארץ.
משה גפני: מקום שיש ילדים ונשמעת אזעקה צבע אדום, הילדים צריכים להגיע למקום ממוגן ואין אפשרות כזאת.
משה גפני: גם אתם בפיקוד העורף הגעתם למסקנה, ולזה צריך פתרון.
משה גפני: אני לא מסכים שתביאו לכאן העברות, אתם בונים על זה שאנחנו נאשר את זה, אבל אי אפשר להביא העברות פעם אחר פעם אחר פעם, ואחרי זה גם צריך להתמודד, אני צריך לבקש משאול מופז שיאשר את זה גם בוועדה המשותפת, מכיוון שמדובר בפיקוח נפש, בסדר, זה לא דרך.
משה גפני: אני מבקש לעצור את התהליך הזה לבוא ולקבל החלטות.
משה גפני: אנחנו נפנה במכתב לשר לפיקוד העורף לשר הביטחון ולשר האוצר.
משה גפני: אנחנו מבקשים מדיניות בעניין של המיגון לאור מה שקרה עכשיו.
משה גפני: נקיים על העניין הזה דיון, וצריך לזכור שה-1 בספטמבר מגיע.
משה גפני: בכל היישובים האלה האנשים יחששו לשלוח את הילדים, צריך לקחת את זה בחשבון.
משה גפני: העמדת המיגוניות זה לא דבר שהוא קריטי, זה נכון מה שאמרתם, בגלל שהסך הכול מדברים על תקציב ענק.
משה גפני: אבל מיגוניות שמכניסים את הילדים לשקט, מכניסים את ההורים לשקט, היה צריך לעשות מייד.
משה גפני: היה צריך לעשות את זה באשקלון, בבאר שבע, באופקים זה נעשה.
משה גפני: השר מתן וילנאי אמר את זה.
משה גפני: יש מקומות שבהן ניתן למצוא פתרון ומדינה מתוקנת ומסודרת, אגב, מדינה גם לא ענייה.
משה גפני: אנחנו לא במצב כלכלי כזה שאנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו, אם אנחנו היינו מתרגמים את מצב המדינה למצב של משפחה, משפחה במצב כלכלי כזה כמו שהמדינה נמצאת היתה שמה מיגונית, ואת זה צריך לשים, ואני דורש מכם לשים את זה.
משה גפני: אני אפנה כפי שאמרתי לשלושת השרים, ליושב ראש ועדת חוץ וביטחון, נקיים ישיבה מסודרת.
מירי רגב: שלא יאפשרו למשרד, לוועדה הזאת לעשות סדרי עדיפויות, שהם יביאו סדרי עדיפויות ביטחוניים עם כל התקציבים.
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצבעה נתקבלה ברוב.
משה גפני: שלום לכולם, נדון בבקשה לאישור פטור מאשרות למולדובה.
משה גפני: בבקשה היועץ המשפטי של רשות האוכלוסין וההגירה.
עו"ד דניאל סלומון: המצב היום הוא שאנחנו נמצאים במצע שהוא לא הדדי בין המדינות משום שמולדובה כבר הודיעה שהיא פטרה את אזרחי מדינת ישראל מאשרה לחלוטין, מהצורך להיכנס להצטייד בויזה לפני שמגיעים לתיור במולדובה.
עו"ד דניאל סלומון: מה שאנחנו עושים מצד שני, זה את חצי הדרך אנחנו לא פוטרים מאשרה לחלוטין, אבל פוטרים אותם - - -
משה גפני: מולדובה פוטרת את אזרחי ישראל מאשרה בכלל?
עו"ד דניאל סלומון: מאשרה בכלל.
עו"ד דניאל סלומון: אנחנו עושים אפשר לומר את חצי הדרך כאן, ופוטרים אותם רק מן הצורך לשלם תמורת קבלת האשרה בינתיים היא הצטרכו להמשיך ולהצטייד באשרה.
עו"ד דניאל סלומון: אנחנו נבחן את הסוגיה בהמשך.
משה גפני: יש מישהו שרוצה להעיר על זה?
משה גפני: מי בעד אישור הבקשה של פטור מאגרה לאשרות ממולדובה?
משה גפני: הצבעה בעד האישור – רוב נגד – אין נמנעים – אין הפטור מאגרות לאשרות אושר.
ליה שמטוב: אני נוסעת לשם.
משה גפני: הפטור מאגרות לאשרות ממולדובה, בקשתם של שר הפנים ושל שר האוצר אושרה.
ציון פיניאן: על סדר היום הצעת חוק ממשל תאגידי למנהלי קרנות ולמנהלי תיקים (תיקוני חקיקה), התשע"א-2011, הצעתם של חברי הכנסת אמנון כהן, פניה קירשנבאום, ציון פיניאן, יצחק וקנין, אלכס מילר ומשה גפני.
שגית אפיק: אנחנו בעמוד 7 באמצע, פסקה (12).
שגית אפיק: בישיבה הקודמת הגענו עד פסקה (11).
שלומית ארליך: אנחנו ממשיכים בהקראה.
שלומית ארליך: (12) בסעיף 30(ב), במקום "דירקטורים מקרב הציבור" יבוא "דירקטורים חיצוניים" (13) בסעיף 47, סעיף קטן (ב) – בטל.
שלומית ארליך: אתם רוצים אולי להסביר?
דורית גילת: זה חלק ממהלך של ביטול כמה דרישות בחוק לכינוס אסיפה כללית, לאישור מהלכים על ידי כינוס אסיפה כללית.
דורית גילת: בקרנות נאמנות, בעלי היחידות לא נוטים לבוא לאסיפה כללית וזה מכשיר עקר.
דורית גילת: אנחנו מעדיפים שהנאמן ייקח את האחריות על מהלך שדורש אישור וזה אחד המהלכים מהסוג הזה.
שגית אפיק: את עושים את זה בכמה מקומות.
שגית אפיק: כאן אולי זה באמת פחות נורא, אבל יש מקומות שאני לא בטוחה שזה נכון.
שי חרמש: תסבירו למישהו שלא מבין מה ההבדל בין דירקטורים מקרב הציבור לבין דירקטורים חיצוניים.
דורית גילת: היום, לפי חוק החברות, אין מונח יותר של דירקטורים מקרב הציבור אלא יש דירקטורים חיצוניים שהחברה ממנה.
דורית גילת: פעם, בעבר, היה מאגר של דירקטורים חיצוניים.
שי חרמש: דח"צים?
דורית גילת: היום זה דח"צים.
דורית גילת: פעם זה היה דירקטורים מקרב הציבור והיה מאגר וועדה ציבורית הייתה מאשרת דירקטורים.
דורית גילת: היום זה לא קיים.
שי חרמש: אם כן, זאת טרמינולוגיה.
דורית גילת: ממש טרמינולוגיה.
ציון פיניאן: יש להם עכשיו מאגר.
שגית אפיק: את זה שאלת לגבי הפסקה הקודמת אבל בפסקה הזאת השאלה היא לגבי האסיפה הכללית.
שלומית ארליך: אני מניחה שמה שהכי נראה בעל משמעות זה מיזוג קרנות, מבין המהלכים.
שגית אפיק: אולי גם קרן פתוחה, קרן סגורה.
דורית גילת: אני אסביר.
דורית גילת: גם במיזוג קרנות גם בקרן פתוחה שהופכת לקרן סגורה, זה מהלך בהחלט מאוד מאוד דרמטי.
דורית גילת: אגב, אנחנו מתכוונים מאוד מאוד לצמצם אותו, לא כרגע אבל אנחנו שקלנו כמעט לבטל את האפשרות לעשות את זה ואנחנו בדרך לצמצם את זה מאוד.
דורית גילת: בכל מקרה, דבר כזה דורש תיקון הסכם הקרן והנאמן, כיוון שהוא צד להסכם הקרן, בעצם זה דורש את אישור הנאמן.
דורית גילת: בעלי יחידות לא באים לאסיפות הכלליות ודווקא אם אנחנו נשאיר את זה לאסיפה הכללית, יכול להיות מקרה שמנהל הקרן יגייס בעל יחידות אחד שהוא מכיר או משהו כזה ויעביר את ההחלטה באמצעות בעל יחידות אחד.
דורית גילת: זה פשוט מנגנון שלא מתאים לקרנות נאמנות.
דורית גילת: הוא לא עושה טוב לבעלי היחידות.
שגית אפיק: זאת אומרת, בעצם בכולם, גם לעניין המיזוג, גם לעניין הקרן הפתוחה וקרן סגורה.
דורית גילת: נכון.
שגית אפיק: זה נכון לבטל.
דורית גילת: אני אומרת לך לעניין הפיכת קרן פתוחה לקרן סגורה, אנחנו במהלך לצמצום האפשרות הזאת באופן משמעותי אבל לא כרגע בתיקון הזה אלא בתיקון הבא לחוק השקעות משותפות בנאמנות, תיקון של תעודות סל.
שגית אפיק: ואז מה תעשו?
דורית גילת: אנחנו נצמצם את זה לנסיבות מאוד מאוד מצומצמות שזה בכלל יהיה אפשרי.
דורית גילת: רק קרן פתוחה שהופכת לקרן סל שזה מכשיר חדש שיתאפשר לפי תיקון 16, שאת קרן מחכה שנסחרת בבורסה.
ציון פיניאן: אפשר להמשיך.
שלומית ארליך: אנחנו ממשיכים.
שלומית ארליך: בפסקה (14) נכנס תיקון שמתאים את עצמו לנוסח שקיים בסעיף 18 לחוק.
שלומית ארליך: (14) בסעיף 74, בסופו יבוא "ומנהל קרן לא יפלה בין בעלי היחידות בקרן אחת שבניהולו לבין בעלי היחידות בקרן אחרת שבניהולו".
דורית גילת: זה תיקון שאין בו מהות אלא תיקון לשוני שמתאים את הנוסח לנוסח דומה שכבר היה ולבקשת מנהלי הקרנות.
שגית אפיק: המעבר למינוח של אפליה במקום יעדיף את טובת.
שגית אפיק: זה מינוח שכבר יש לכם אותו.
דורית גילת: אנחנו חשבנו שדווקא המינוח הקודם יותר ענה על החששות של מנהלי הקרנות, אבל כיוון שיש מינוח כזה בחוק והם ביקשו, נשתמש בו.
עודד אופק: אם אפשר, הערה.
עודד אופק: הסיבה שאנחנו עברנו לנוסח יפלה או שביקשנו אותו והרשות נענתה לנוסח יפלה, היא בכלל שזה מופיע כבר בסעיף 18 ויש התייחסות לזה מאז ימים ימימה לגבי מה הכוונה באפליה.
עודד אופק: צריך להבין שכאשר אנחנו אומרים שלא יעדיף את טובת בעלי היחידות בקרן אחת על פני קרן אחרת, זה עשוי להשתמע שמנהל קרן לא סוברני לקבוע לדוגמה את דמי הניהול בין קרן אחת לבין קרן אחרת או לקבוע הוספה שונה בין קרן לקרן.
עודד אופק: הכוונה כאן היא באמת ללכת לא לאותם דברים שהם הניהול השוטף של הקרן כמו דמי הניהול, הוספה או דברים אחרים שמנהל הקרן עושה בפעילות השוטפת והוא סוברני לחלוטין לצורך העניין ליצור מנגנונים שונים בין קרנות שונות.
עודד אופק: הנוסח האומר אפליה כבר קיים, ידוע ומוכר לציבור.
עודד אופק: לכן יהיה נכון יותר להשתמש בו.
שלומית ארליך: (15) בסעיף 77, בכל מקום, המלים "התשנ"ט-1999" – יימחקו, ובסעיף קטן (ב1), במקום "הדירקטורים מקרב הציבור" יבוא "הדירקטורים החיצוניים".
שלומית ארליך: גם כאן זה תיקון שהוא תיקון לשוני.
שלומית ארליך: (16) בסעיף 78 - (א) בסעיף קטן (א) - (1) ברישה, במקום "על קיום הוראות לפי חוק זה, על הוראות הסכם הקרן ועל ההתחייבויות" יבוא "על קיום הוראות לפי חוק זה, על קיום הוראות הסכם הקרן ועל קיום ההתחייבויות" ובמקום "בסעיף 75" יבוא "בסעיפים 74 ו-75".
שלומית ארליך: (2) בפסקה (2), במקום "מערכת בקרה פנימית המבטיחה" יבוא "מערך בקרה פנימית המבטיח".
שלומית ארליך: אתם יכולים להסביר.
שי חרמש: מה משנה המעבר מנקבה לזכר?
שי חרמש: זה עושה את זה יותר חזק?
שלומית ארליך: הם הסבירו בדיון הקודם.
שי חרמש: את יודעת שאין חובת נוכחות לחברי כנסת בישיבות.
שי חרמש: מה ההבדל בין זכר לנקבה בקטע הזה בפיננסים?
דורית גילת: המערכת והמערך?
דורית גילת: זה לא עניין של זכר ונקבה אלא שחשבנו שמערכת זה משהו שמתפרש יותר כאיזו מערכת ממוחשבת ואנחנו התכוונו למשהו הרבה יותר כולל.
דורית גילת: גם המערכות הממוחשבות, אבל גם כל כוח האדם שיהיה מקצועי.
שי חרמש: זאת לא בעיה של מגדר.
דורית גילת: לא בעיה של מגדר.
שלומית ארליך: ביחס לסעיף קטן (א)(1).
דורית גילת: החלק הראשון הוא בעצם לשוני, כי באמת הפיקוח הוא לא על ההוראות.
דורית גילת: החלק השני מוסיף את הוראות סעיף 75 שמטילות חובת זהירות, אמונה, חובה לפעול באמונה, בזהירות ובשקידה.
דורית גילת: סעיף 74 מדבר על חובות האמון, על החובות לשקול רק שיקולים ענייניים ולא שיקולים זרים.
דורית גילת: אנחנו חושבים שזה במסגרת שהנאמן צריך לבחון.
שלומית ארליך: (ב) בסעיף קטן (ה) - (1) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) הנאמן יגיש לרשות או לבורסה, עד שלושה חודשים מתום כל רבעון, דוח שבו - כאן במקור היה "סמוך לאחר", בנוסח שעבר בקריאה הראשונה וביקשו לתקן את זה ל"עד שלושה חודשים".
שלומית ארליך: זה בהתאם להערה שקיבלתם.
דורית גילת: זה גם בהתאם להוראה שקיבלנו כי בפועל כך זה היה נהוג ואף פעם לא נתנו את זה לפני שלושה חודשים וזה מקובל עלינו.
דורית גילת: שלושה חודשים זה זמן סביר בעינינו.
שי חרמש: זה נוהל של דיווח רגיל של חברה ציבורית, תשעים ימים.
דורית גילת: זה לא הדוח הזה.
דורית גילת: זה דיווח ייעודי של נאמן על כך שהוא בדק את כל המערכות של מנהל הקרן.
דורית גילת: הוא לא יכול להיות בלוחות זמנים של דיווח מיידי.
דורית גילת: הוא לוקח את שלושת החודשים לבדוק וזה מקובל עלינו, אבל רצינו שזה לא יעבור את שלושת החודשים ושלא ניתפס במקומות אחרים שחושבים שבסמוך זה שלושה חודשים.
דורית גילת: משני הטעמים האלה, תיקנו את הנוסח.
שגית אפיק: היום אני רואה שזה אחת לשלושה חודשים ועכשיו זה יהיה עד שלושה חודשים לאחר כל רבעון.
איגור איבנצקי: היום זה אחת לשלושה חודשים.
דורית גילת: בהקשר הזה, שלושה חודשים זה סביר בעינינו.
שי חרמש: זאת אומרת, ארבעה דיווחים בשנה.
שלומית ארליך: (א) יודיע האם די במערכת האמצעים לפי סעיף קטן (א)(3) כדי להבטיח את האמור בו.
שלומית ארליך: (ב) יודיע כי בבדיקות שערך אצל מנהל הקרן ברבעון שחלף לא מצא – במקור כאן הייתה חריגה, אבל כתוצאה מהערה שתכף יתייחסו אליה, הפכנו את הנוסח להפרה - הפרה של הוראות חוק זה, הוראות הסכם הקרן ושל ההתחייבויות על פי התשקיף או ליקויים בניהול הקרנות, או יודיע כי מצא הפרות או ליקויים, וכי הם תוקנו.
שלומית ארליך: נתן הנאמן הוראות למנהל הקרן לתיקון הפרות או ליקויים שמצא והם טרם תוקנו - יפרט בדוח את ההוראות שנתן.
שלומית ארליך: (ג) יפרט את הנושאים המרכזיים שנבדקו על ידו אצל מנהל הקרן ברבעון שחלף.
שלומית ארליך: לעניין זה "רבעון" – תקופה של שלושה חודשים שתחילתה ב-1 בינואר, ב-1 באפריל, ב-1 ביולי וב-1 באוקטובר של כל שנה".
דורית גילת: בגדול הסעיף הזה בא להבנות קצת את הדוח הרבעוני של הנאמן.
דורית גילת: היו שנים שהוא היה אחיד וכולם הגישו דוח אחיד שנמצא כי מערכת האמצעים העומדת לרשות מנהל הקרן מספיקה.
דורית גילת: אנחנו רצינו להכניס תוכן ומסוימות בדוחות של הנאמן.
דורית גילת: הרבה עבודה כבר נעשתה בפרקטיקה.
דורית גילת: הדוחות השתפרו עם השנים אבל בכל זאת אנחנו רוצים שיהיה בהם פירוט הרבה יותר גדול של מה הנאמן בדק, את העובדה שתוקנו ליקויים שהוא מצא ואם יש ליקויים שהוא מצא והם לא תוקנו, שאלה, ורק אלה, יפורטו בדוח הזה שהוא דוח פומבי.
דורית גילת: עברנו מחריגה להפרה לאור בקשת מנהלי הקרנות.
דורית גילת: בחוק יש הבחנה בין חריגות, שאם הן מתוקנות בתוך יומיים, הן לא נחשבות להפרות אלא אם כן הן קורות יותר מחמש פעמים בשנה.
דורית גילת: רצינו שזה לא יתפוס חריגות כאלה מצד אחד ומצד שני הוספנו כאן גם ליקויים.
דורית גילת: ליקוי, אנחנו תופסים אותו כמשהו יותר רוחבי מאשר הפרה ספציפית של הוראה מהוראות החוק.
דורית גילת: למשל, אם יש לו הרבה חריגות מסוג מסוים כי מערכת הבקרה שלו לא תופסת ליקויים מסוג מסוים.
שגית אפיק: זאת אומרת, יכול להיות גם פחות מחריגה ויכול להיות גם יותר מחריגה ולא כדי הפרה.
דורית גילת: זה משהו שהוא בעל אופי יותר רוחבי.
עודד אופק: קודם כל, הרשות באמת – ואמרנו זאת כבר קודם – נענתה לבקשות של איגוד מנהלי הקרנות ולדעתי זאת הערה שגם רלוונטית לאיגוד הנאמנים.
עודד אופק: כדי שיהיה ברור, אני רוצה לראות שבאמת ההבנות הן כפי שמופיעות כאן.
עודד אופק: בעצם יש שלושה מצבי עולם בסעיף הזה כאשר האחד הוא שלא היו ליקויים או הפרות, השני שהיו ליקויים והפרות והם תוקנו ואז אין צורך לפרט אותם בדוח, והשלישי שאם בעצם ליקוי או הפרה לא תוקנו על ידי מנהל הקרן והנאמן נתן הוראות לתיקון שלהם ובכל זאת הם עדיין לא תוקנו – צריך לציין אותם בתוך הדוח.
עודד אופק: רציתי להבהיר את שלושת מצבי העולם האלה שבעצם יהיה ברור מבחינת הסעיף שברגע שזה ברור, זה גם מקובל כמובן עלינו.
שלומית ארליך: (2) בפסקה (2), המלים "לא יאוחר מהמועד שקבע" – יימחקו.
שלומית ארליך: כאן אולי כדאי להוסיף איזושהי התייחסות לתקופת זמן ולומר נניח ללא דיחוי או כן להגדיר את זה באיזשהו אופן ולתחום את זה בזמנים.
דורית גילת: אנחנו חשבנו שלנאמן אפשר לתת את מרחב הגמישות שלו.
דורית גילת: בסך הכול הוא גם צריך לדווח לרשות.
דורית גילת: נראה לנו שאפשר לתת לנאמן את הגמישות הזאת לקבוע למנהל הקרן לוח זמנים.
שלומית ארליך: (3) אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) שר האוצר רשאי לקבוע פרטים נוספים שייכללו בדוח כאמור בפסקה (1)".
שלומית ארליך: (ג) בסעיף קטן (ו)(2(), המלים "לא יאוחר מהמועד שקבע" – יימחקו.
דורית גילת: זאת חובה של שר האוצר לדוח הרבעוני של הנאמן.
דורית גילת: מדי פעם מתעוררות תובענות שנדרש עוד משהו.
שגית אפיק: ואז אפשר להוסיף.
שלומית ארליך: (17) בסעיף 99(א), אחרי "ימנה רואה חשבון לקרן" יבוא "תוך שלושה חודשים מיום הקמתה" והסיפה החל במלים "מינוי רואה החשבון יובא לאישור" – תימחק.
דורית גילת: גם כאן מדובר בביטול של צורך באישור האסיפה הכללית רק לעניין מינוי רואה חשבון.
דורית גילת: לגבי החלק הראשון של הסעיף.
דורית גילת: היום בעצם החוק מחייב למנות רואה חשבון לקרן והוא מחייב שהמינוי יאושר באסיפה כללית, מה שאנחנו מבטלים, אבל בעצם לא נקבע בחוק מועד למינוי.
דורית גילת: לא כתוב אפילו שמיד זה קורה אלא המועד שהיה קבוע הוא רק שהאסיפה הכללית תאשר תוך שלושה חודשים מיום המינוי.
דורית גילת: נוצר מצב שלפעמים היה מתמנה רואה חשבון רק לקראת המועד להגשת דוחות כספיים.
דורית גילת: אנחנו חושבים שלרואה החשבון יש תפקיד גם לפני הגשת הדוחות הכספיים, לעשות איזושהי ביקורת מדגמית מדי פעם.
שגית אפיק: מה קורה אם הם לא ימנו?
דורית גילת: יש על זה סנקציה.
שגית אפיק: זאת נחשבת הפרה מינהלית?
שגית אפיק: עכשיו יתווסף להפרה גם העניין של שלושה חודשים?
שגית אפיק: גם העניין של פרק הזמן.
שלומית ארליך: (18) בסעיף 99א - (א) בסעיף קטן (א), במקום "סעיף 18(5)" יבוא "סעיף 18(5א)", ואחרי "סעיפים 3(א)" יבוא "4(ב)".
דורית גילת: זה מתייחס למינוי מבקר פנימי ולכן השינוי בסעיף הקטן.
שלומית ארליך: בעצם ההוספה של סעיף 4(ב) מחייב מבקר פנים לערוך את הביקורת על פי תנאים מקצועיים מקובלים?
שלומית ארליך: (ב) בסעיף קטן (ג), במקום "ויושב ראש הדירקטוריון יעביר את הדוח" יבוא "לוועדת הביקורת", ואחרי "מנהל הקרן" יבוא "למנהל הכללי".
דורית גילת: אנחנו חושבים שאת הממצאים של המבקר הפנימי, אנחנו רוצים שהוא יעביר לוועדת ביקורת שעד היום לא הייתה חובה למנות אבל בחוק הזה אנחנו מכניסים חובה למנות ועדת ביקורת.
דורית גילת: לכן אנחנו מוסיפים גם את ההוראה שהדוח יועבר אל ועדת הביקורת וחוץ מזה הוא יועבר למנכ"ל.
שלומית ארליך: (19) בסעיף 100, בסעיפים קטנים (א) ו-(ג) – כאן אנחנו נוסיף תוספת שביקשתם להוסיף – אחרי "לקרן פתוחה אחת" יבוא "אם לדעתו אין מניעה לבצע את המיזוג והנאמן שוכנע בכך" ובמקום "בהחלטה מיוחדת של בעלי היחידות" יבוא "בידי הנאמן".
שלומית ארליך: כאן מדברים בביטול של צורך בהחלטה מיוחדת של בעלי היחידות ככל שמדובר במיזוג קרנות פתוחות, ותכף תתייחסו לזה אבל אני אקרא קודם את פסקה (20).
שלומית ארליך: (20) בסעיף 101, סעיף קטן (א) – בטל.
שלומית ארליך: כאן ההתייחסות היא לביטול צורך בהחלטה מיוחדת של בעלי היחידות כאשר מדובר בהפיכה של קרן סגורה לקרן פתוחה.
דורית גילת: לזה כבר בעצם התייחסתי קודם.
דורית גילת: למרות שזה מנגנון מאוד משמעותי, הפיכה של קרן פתוחה לקרן סגורה, המנגנון של אסיפה כללית הוא בעצם לא יעיל.
דורית גילת: התיקון של פסקה (19), החלק השני בו הוא באמת ביטול הצורך באסיפה כללית וכאן אנחנו באופן מפורש אומרים שהאישור יהיה בידי הנאמן כי מיזוג של שתי קרנות לא תמיד טעון תיקון הסכם קרן.
דורית גילת: אם קרן אחת נמזגת לתוך קרן אחרת שקיימת, בעצם לא נדרש תיקון של הסכם הקרן ואז הנאמן הוא לא צד למהלך הזה.
דורית גילת: לכן אנחנו רוצים שיצוין במפורש בחוק שהמהלך טעון את אישור הנאמן.
דורית גילת: החלק הראשון הוא לבקשת הנאמנים שרצו להבטיח במלים יותר מפורשות שיש אחריות גם למנהל הקרן לא לבצע מהלך שהוא לא ראוי.
דורית גילת: עודד, הבנתי נכון?
עודד אופק: הבנת נכון.
שלומית ארליך: יש כאן איזשהו קושי בתוספת שהוספתם – "קרן פתוחה אחת יבוא אם לדעתו".
שלומית ארליך: זה מתייחס לסעיפים קטנים (א) ו-(ג).
שלומית ארליך: בסעיף קטן (ג) נאמר ש"אין לקרן פתוחה אחת".
דורית גילת: אני מבינה שזה עניין לשוני שצריך לשנות את המלים כאן.
דורית גילת: אנחנו נעשה את זה.
שלומית ארליך: נעשה את התיקון בהתאם.
דורית גילת: נפצל את זה לשניים.
שגית אפיק: ברגע שעברתם מהחלטה מיוחדת של בעלי היחידות לאישור בידי הנאמן, הייתה בזמנו הערה של הנאמנים שיכול להיות מצב שבו להם יהיה חשש לניגוד עניינים ואז בכל זאת תידרש אסיפה כללית.
דורית גילת: אני לא חושבת שזה היה כרוך בניגוד עניינים.
עודד אופק: דנו בזה וחשבנו על זה.
עודד אופק: בסוף מצאנו שבעצם הנאמן רשאי ממילא מכוח סעיף כללי של כינוס אסיפה כללית של בעלי היחידות לכנס אסיפה כללית, אם הוא מוצא לנכון לעשות זאת.
עודד אופק: לכן התייתרה ההערה שהופיעה בתוך המסמך שאת מתייחסת אליו.
שגית אפיק: לפי גישתך, במצב כזה אתם תוכלו לכנס אסיפה כללית?
עודד אופק: של בעלי היחידות, אם הנאמן מוצא לנכון לעשות זאת.
דורית גילת: זה לא יפטור את הנאמן מהאחריות שלו.
שגית אפיק: זאת אחריות שלו.
גאלב מג'אדלה: למה אם הוא מוצא לנכון?
עודד אופק: אם הוא מוצא לנכון לכנס אסיפה כללית של בעלי היחידות.
עודד אופק: כל הרעיון שבעצם כרגע הפסיקו את הכינוס של אסיפת בעלי היחידות, זה מבחן התוצאה.
עודד אופק: בפועל מכונסות אסיפות של בעלי היחידות ואף בעל יחידות לא מגיע אליהן.
עודד אופק: זה בעצם איבד מהחשיבות שלו ומהכוח שלו.
עודד אופק: מנסים להעביר את הכוח לידי הנאמן.
גאלב מג'אדלה: אולי הוא מפרסם במקום שאף אחד לא רואה את זה?
עודד אופק: הרציונאל כאן דווקא מבחינת הנאמן היא לפרסם בכל מקום שרק אפשר מבחינתו.
עודד אופק: אם הוא מרגיש שיש ניגוד עניינים או בעיה באישור המהלך, הוא דווקא ירצה לפרסם בכל מקום אסיפה כללית של בעלי היחידות ולומר להם שיבואו וייתנו את עמדתם כי הוא רוצה לפטור את עצמו מאחריות לקבלת ההחלטה לביצוע המהלך הזה.
עודד אופק: אם הוא מוצא לנכון שאין בעיה של ניגוד עניינים ובאמת אין מניעה לבצע את זה, אין שום סיבה שהוא יכנס אסיפה של בעלי היחידות.
עודד אופק: זה בעצם מה שהרשות רצתה להשיג בסופו של דבר, להעביר את המנגנון לשיקול דעתו של הנאמן.
גאלב מג'אדלה: מהניסיון שלי אני לא מכיר מצב שלא באים.
גאלב מג'אדלה: באים.
עודד אופק: אף אחד לא מגיע.
גאלב מג'אדלה: אף אחד לא מגיע?
עודד אופק: אני מזהיר את עצמי כי פעם אחת ישבתי בישיבת דירקטוריון ואמרתי שאף אחד אף פעם לא מגיע ומישהו קפץ ואמר שהוא היה פעם אחת.
עודד אופק: כעיקרון, אני יכול לומר לך שיש עשרות כינוסים של אסיפות של בעלי יחידות לצורך ביצוע מיזוגים ולהערכתי ניתן לומר בביטחון די גדול שלא מגיע אף בעל יחידות לאסיפות האלה.
עודד אופק: אף בעל יחידות.
עינת וילף: יש לי שאלה בנושא הזה כי אולי זה גם חלק מכיוון כללי.
עינת וילף: יש חשיבה דווקא לתת יותר אפשרויות להצביע ולהתבטא באמצעים טכנולוגיים דווקא כדי להשאיר את הכוח בידי האסיפות הכלליות אבל לנצל את הטכנולוגיה כדי לאפשר לאנשים להביע את דעתם?
דורית גילת: האמצעים האלה היום קיימים.
דורית גילת: מנהלי קרנות רשאים להשתמש בהם.
גאלב מג'אדלה: משתמשים בהם?
עינת וילף: כלומר, אפשר לכנס ישיבה של אנשים בסקייפ, באי-מייל, ב-SMS?
דורית גילת: לכנס ישיבה כך – לא אבל אפשר להצביע באמצעות האמצעים האלה.
עינת וילף: אז מה למשל לגבי הרעיון להרחיב את זה גם לכינוס ישיבות או דברים כאלה?
דודו לביא: הציבור פשוט לא מגלה עניין.
דודו לביא: צריך לשים את הדברים על השולחן.
דודו לביא: הציבור לא מגלה עניין בתחום הזה.
דודו לביא: הציבור נעדר תחכום לאור העובדה שמדובר בנכס סחיר ונזיל שניתן לממש אותו בכל יום מסחר.
דודו לביא: הרבה פעמים מקום שבו ההחלטה שמתקבלת לא תואמת את טעמיו של הציבור, הוא פשוט יכול להצביע ברגליים ולממש את ההשקעה שלו במרבית המקרים ללא כל עלות.
דודו לביא: לכן בהרבה מקרים הטרחה שבעצם ההגעה או בעצם ההידרשות להצבעה באסיפה, הופכת להיות כזאת שמבחן התוצאה הוא כפי שציין עודד והדברים פשוט לא קורים.
דודו לביא: מדובר כאן בניסיון של הרבה מאוד שנים ובמדגם מאוד רחב.
גאלב מג'אדלה: אבל יש שיפור.
גאלב מג'אדלה: אתה רואה שהרבה שנים העלו לנו את המחירים בכל ושתקנו, אבל עכשיו אנחנו בכיכרות ובמאהלים.
דודו לביא: נכון.
גאלב מג'אדלה: יש שיפור בתרדמה ובהתעוררות של הציבור.
דודו לביא: נכון, אבל בדרך כלל כאן מדובר בהחלטות שמתייחסות למאפיינים של המוצר.
דודו לביא: מאחר שיש למעלה מ-1,270 קרנות נאמנות ולכל קרן יש תחליף, מקום שבו בעל יחידה לא מרוצה מהשינוי, הדרך הקלה היא פשוט לממש את ההשקעה שלו ולהשקיע במוצר המתחרה.
שלומית ארליך: (21) בסעיף 120, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) תיקון סעיף 120 הוראות סעיף 52סד לחוק ניירות ערך יחולו לעניין מפר והפרה, ואולם סכום העיצום הכספי המרבי שניתן להטיל לפי אותו סעיף על המנהל הכללי בתאגיד, הוא לפי האמור בסעיף קטן (ב)".
שלומית ארליך: סעיף 52סד מדבר על אחריות של מנהל כללי ושותף למעט שותף מוגבל.
שגית אפיק: זה מהתיקון של אכיפה מינהלית מחוק ניירות ערך.
שגית אפיק: תסבירי למה אתם מכניסים את זה.
דורית גילת: אני חושבת שזה לא הוכנס אז כי יש סעיף אחר שמפנה לכל פרק האכיפה הכללית, אבל בכל זאת בחוק הייעוץ יש סעיף מקביל בדיוק לזה ומצאו לנכון כן – לגבי הטלת האחריות הישירה הזאת, האחריות הפיקוחית – ליצור סעיף מפורש.
דורית גילת: מתבקש שזה יהיה גם בחוק השקעות משותפות בנאמנות.
דורית גילת: אנחנו לא רואים את זה כחידוש.
שגית אפיק: מבחינת
שגית אפיק: כם זה חל גם כאשר עשינו את האכיפה המינהלית.
שגית אפיק: כי הוא כולו חל גם על השקעות משותפות.
עודד אופק: אם אפשר, שאלה אחת.
עודד אופק: הכוונה כאן היא לאחריות השילוחית האוטומטית במקרה של הפרה?
דורית גילת: כן, להפרת חובת הפיקוח.
שגית אפיק: זאת חובת הפיקוח הכללית.
עודד אופק: אבל זה אומר שאותה הוראה של תוכנית אכיפה פנימית שאם היא חלה בתוך התאגיד, מגנה עליו.
עודד אופק: מבטלת את החזקה האוטומטית.
שלומית ארליך: (22) בתוספת הראשונה - (א) בחלק א', בסופו יבוא: "(15) כיהן כדירקטור או כחבר ועדת השקעות ביותר משתי חברות ניהול השקעות נוספות בעת אחת, בניגוד להוראות סעיפים 16(ג) ו-20(ב2), או כיהן כחבר ועדת ביקורת בניגוד להגבלות הקבועות בסעיף 20א(ד).
שלומית ארליך: (16) לא ערך פרוטוקול בישיבת דירקטוריון כנדרש בסעיף 17(ג), בישיבת ועדת דירקטוריון כנדרש בסעיף 19(ד) או בישיבת ועדת ביקורת כנדרש לפי סעיף 20א(י)".
דורית גילת: זאת הוספת סנקציות על הוראות חדשות אבל לא רק חדשות כי חלקן כבר קיימות ולא היו לגביהן סנקציות.
דורית גילת: כל ההוראות האלה לגבי הרכב דירקטוריון לא היו לגביהן סנקציות או לא לגבי כולן ולכן הוספנו את זה כאן.
דורית גילת: בחלקן אלה הוראות חדשות כמו לגבי ועדת ביקורת והרכב ועדת ביקורת.
שלומית ארליך: (ב) בחלק ב' - (1) בפרט (2), במקום "או (ג)" יבוא "(ג) או (ד)".
שלומית ארליך: (2) בפרט (4), במקום "סעיף 16(ד)" יבוא "סעיפים 16א(2) או (3)", ובסופו יבוא "כהונת יושב ראש הדירקטוריון והקניית סמכויות המנהל הכללי".
שלומית ארליך: אתם רוצים להסביר את שני הסעיפים האלה?
דורית גילת: שוב, זאת הוספת סנקציה על הוראות חדשות.
דורית גילת: לגבי הרכב הדירקטוריון, ההוראה החדשה היא מגבלה על מספר העובדים שישמשו כחברי דירקטוריון.
דורית גילת: זאת הוראה טכנית שאנחנו רוצים להוסיף עליה עיצום כספי.
שלומית ארליך: (2) בפרט (6), אחרי "(5), יבוא "(5א) או (5ב)".
שלומית ארליך: (5א) ו-(5ב) נמצאים גם בתוספת השלישית.
שגית אפיק: זה יהיה גם בתוספת השנייה וגם בתוספת השלישית?
דורית גילת: זאת אותה הפרה.