GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: האם אתם שוקלים, על רקע הפניות האלה ועל רקע דברי עורכת-הדין עינת ברכה שמדובר על סדר-גודל של כמאה מליון שקל ואחרים מהתאחדות התעשיינים ציינו 15 מליון דולר ויש פה סכומים כבדים, והאם נשקלת איזו שהיא דרך חוקית לפתור את העניין הזה כשמדובר בגופים קטנים פרטיים?
א' בן-בסט: אמרתי, שאנו לא העברנו לאף אחד כסף: לא "לדור אנרגיה"- - -
ד' בר-זיק: האם אתה מחכה שנפשוט את הרגל?
ד' בר-זיק: למה אתה מחכה?
א' בן-בסט: אני יכול לפעול רק על-פי חוק.
א' בן-בסט: זה מה שאני יכול לעשות.
א' בן-בסט: אענה קודם לעניין טענת האפליה.
אלי גולדשמידט: אבי בן-בסט איננו דמות פוליטית, וצריך להתייחס בהתאם לזה.
אלי גולדשמידט: אם זה היה פה שר האוצר, הייתם יכולים קצת להיות יותר אגרסיביים.
אלי גולדשמידט: א' בן-בסט: לא העברנו כסף מהכספים שמחוייבים לרשות לאף אחד: לא ל"דור אנרגיה", לא לחברת חשמל, לא ל"בזק" ולא לסוחרים פרטיים.
אלי גולדשמידט: עיכבנו את הכספים שצריך להעביר עד לגמר הבירורים.
אלי גולדשמידט: עתה, אגמור את המשפט שאינני מצליח להגיד: הסכום שעיכבנו הוא לא רק אותם חובות לחברות ממשלתיות שידועים לנו, אלא עיכבנו סכום נוסף כאיזה שהוא אומדן להערכתנו בגין בעיות אחרות כמו שאתם מעלים פה.
אלי גולדשמידט: כמה זה בערך?
א' בן-בסט: כמה בגין בעיות אחרות?
א' בן-בסט: זה סדר-גודל של בערך 15 מליון שקל, וזה מסים.
אלי גולדשמידט: ברור.
אלי גולדשמידט: אף אחד לא מדבר על משהו אחר.
א' בן-בסט: דרך אגב, זה משתנה כל יום.
א' בן-בסט: זה עולה.
אלי גולדשמידט: נניח שעיכבת פחות כסף מהפתרון הכולל של הבעיה.
אלי גולדשמידט: האם אתה נותן, באופן אוטומטי, עדיפות לחברות ממשלתיות על פני גורמים פרטיים?
אלי גולדשמידט: הוא מעכב לרשות.
א' בן-בסט: אני מעכב לרשות, אבל חברת החשמל לא מקבלת זאת.
א' בן-בסט: אני רק מעכב עד גמר הבירור.
א' בן-בסט: הנה, הם שילמו השבוע לחברת החשמל.
לימור לבנת: היושב-ראש, אני רוצה לחדד עוד יותר את שאלתך.
לימור לבנת: עיכבתם.
א' בן-בסט: עיכבנו.
לימור לבנת: העיכוב הזה יכול להיגמר בעוד יום, יומיים או שבוע, ואינני יודעת כמה זמן אתם תעכבו עוד כי זו שאלה.
לימור לבנת: עד היום זה עוכב ביומיים או שלושת הימים האחרונים.
א' בן-בסט: זה כבר מעוכב מתחילת החודש - עשרים יום.
לימור לבנת: בסדר, זה מעוכב כבר עשרים יום.
לימור לבנת: אינני יודע עד מתי תעכבו, ואתה גם לא יכול לומר לנו.
א' בן-בסט: עד שנגמור את הבירורים.
לימור לבנת: אינני יודעת מה זה עד שתגמרו את הבירורים.
לימור לבנת: אני רוצה לשאול בכל זאת: איך משרד האוצר מיישם את אחריותו כלפי בעלי עסקים?
לימור לבנת: זה שהכסף שוכב אצלכם ואתם מעכבים אותו - זה נחמד.
לימור לבנת: מה אמורים לעשות עכשיו החבר'ה שיושבים פה ומייצגים מאות עסקים על סף קריסה והתמוטטות שחוזרים להם צ'קים בהיקפים שאינם מסוגלים לעמוד בהם, שבהם יצטרכו תוך שבוע, שבועיים, חודש או חודשיים לפטר אנשים ולסגור עסקים ואולי לפשוט רגל.
אלי גולדשמידט: זהו נושא אחר.
אלי גולדשמידט: זה לא נושא מע"מ.
לימור לבנת: אני לא מדברת על מע"מ שהוא רק חלק מתוך העניין.
דובר: מע"מ הוא 17% מהבעיה.
אלי גולדשמידט: מחברים את הבעיה הזו לבעיות של המובילים ושל כל האחרים.
לימור לבנת: בעיות המובילים הן בעיות שונות לחלוטין.
לימור לבנת: בעיות המובילים הן שבגלל המצב הביטחוני מבטלים טיולים.
אלי גולדשמידט: אלה אותן בעיות.
לימור לבנת: זו אספקת סחורות לרשות.
אלי גולדשמידט: יש את נושא המע"מ.
אלי גולדשמידט: את אומרת בצדק, שיש פה תהליך שאנו מעבירים את המע"מ בגין תשלומים שלא נפרעים ע"י סוחרים ברשות הפלשתינאית.
אלי גולדשמידט: יש נושא אחר של מוסר תשלומים.
אלי גולדשמידט: התרסקות מוסר התשלומים נובעת מהתהליך הכללי, וזה חל גם על דברים שנמצאים בתוך המדינה.
אלי גולדשמידט: כלומר, גם בענף התיירות בגלל שהפסיקו לבוא תיירים,צ'קים של ספקים חוזרים.
אלי גולדשמידט: זה מעגל שלא משתנה בגלל שמדובר בזה שהפלשתינאי לא משלם לך או שעוסק ישראלי לא משלם לך.
אלי גולדשמידט: זו כבר לא בעיה של הרשות הפלשתינאית פה.
אלי גולדשמידט: זו בעיה של כל התהליך הכולל שהופך את נושא גביית החובות לבעייתית.
אלי גולדשמידט: ל' לבנת: זה דומה.
אלי גולדשמידט: זה כן ולא.
אבשלום וילן: היושב-ראש גולדשמידט, כן ולא.
אבשלום וילן: הכן הוא שזו בעיה כלל-לאומית עכשיו.
אבשלום וילן: אתן לך דוגמא: פנה אלי לפני שבועיים מישהו מקרית-גת בעל מחסן חומרי בניין שמכר סחורה וגנבו אותו ולא שילמו.
אבשלום וילן: התחילו המהומות, ולך תחפש.
אבשלום וילן: הוא היה בהליכים, ולך תתפוס את האנשים.
אבשלום וילן: מדובר ב-400 אלף ש"ח, ואדם פושט את הרגל.
לימור לבנת: הוא מתמוטט.
אבשלום וילן: אבל, זה עוד קרה לפני המהומות.
אבשלום וילן: יש לךְ כנראה הרבה מקרים כאלה, וזה מתווסף לבעיה, שלדעתי היא שלילית, בתוך המאקרו.
אלי גולדשמידט: לדעתי, זה שייך לקריסה הכוללת.
א' בן-בסט: יש עוד דבר שאני מוכרח להגיד גם למען הסר ספק הוא, שגם אותו הסדר לגבי מסים שעשיתי עם "דור אנרגיה" עשיתי במטרה אחת ויחידה: להגן על כך שמדינת ישראל תקבל על-פי חוק את המסים המגיעים לה בגין מכירת דלק לפלשתינאים.
לימור לבנת: צריך להפסיק למכור דלק לפלשתינים, ואז לא תהיה בעיה- - -
א' בן-בסט: לא אנו מוכרים.
א' בן-בסט: "דור אנרגיה" מוכרת.
א' בן-בסט: אני צריך לדאוג לכך, שאני אקבל את המסים.
א' בן-בסט: דאגתי לזה, ואני מקבל אותם.
אלי גולדשמידט: אני מבקש לחבר את העניין הכולל יותר.
אלי גולדשמידט: ע' חוגי: היושב-ראש גולדשמידט, אנו רוצים לשאול שאלות.
אלי גולדשמידט: אני רוצה לכוון את הדיון לכיוון הזה.
אלי גולדשמידט: יש גם לוח-זמנים.
אלי גולדשמידט: אחרי זה, אם יהיה זמן, ואני כבר לא אנהל זאת אלא חבר-הכנסת שלום שמחון - הוא יאפשר.
אלי גולדשמידט: מה אתם עושים לגבי השורה הכללית של התהליכים במשק?
אלי גולדשמידט: נגיד זאת אחרת:
אלי גולדשמידט: מה השתנה מאז הדיון שהתקיים לפני ארבעה או חמישה שבועות בוועדת הכספים לבין היום?
אלי גולדשמידט: אגיד לך מה מטריד אותי.
אלי גולדשמידט: יותר מדי קראתי בעיתונות אמירות גם שלך וגם של שר האוצר שהיתה שנה נפלאה ושנה נהדרת ויש הרבה במחסן--
לימור לבנת: יש עודפים.
אלי גולדשמידט: --שיש הרבה עודפים, יש הרבה במחסן ולא צריך לקטר, וכן שגם אם העסק ימשיך עדיין השנה הזו תהיה ברווחים הכי גדולים.
אלי גולדשמידט: לא כל כך אהבתי את נימת הדברים, משום שלפחות לגבי ענף אחד על כל נספחיו, ענף התיירות, מבחינת התוצר של המהומות, גם אם מחר בבוקר הכל נגמר, והרי הוא לא ייגמר מחר בבוקר, ואם פתאום יש פה פסטורליה מוחלטת ממחר בשעה 08:00 בבוקר, ענף התיירות מתחיל לחוש את ה-RECOVERY רק בעוד 6-7 חודשים.
אלי גולדשמידט: אתה יודע שזה לא יקרה.
אלי גולדשמידט: אם כך, למה להתחיל לספר את הסיפורים על זה שהשנה היתה שנה נהדרת בתיירות, ולא להתייחס לגופו של עניין?
אלי גולדשמידט: עלו בעיות בנושא ארנונה שעסקים משלמים.
אלי גולדשמידט: עלה נושא גביית חובות - דברים שלפחות הממשלה גובה כחוב מבעלי עסקים.
אלי גולדשמידט: עלה עניין הכשרה מקצועית, שזה היה דבר שנתתם אותו ואתם ממשיכים ויוזמים בעניין הזה.
אלי גולדשמידט: יש עניין של הקלה בתשלום מסים, דחייה בתשלום מסים.
אלי גולדשמידט: האם יש איזה שהוא צוות שיושב וחושב על הדברים האלה והולך לעשות אותם?
אלי גולדשמידט: זה, כמובן, כולל את המובילים, את נהגי המוניות ואת המסעדות.
אלי גולדשמידט: אני יודע, שמדובר פה על מעבר לבתי-המלון.
א' בן-בסט: התייחסנו לכל הנושאים שאמרת ובמיוחד לענף התיירות.
א' בן-בסט: ההתייחסות - ותיכף תראו למה - לאיזו שנה היתה לנו היתה קודם כל כדי לתאר את נקודת המוצא.
א' בן-בסט: אינני יכול להגיד מה יהיה מחר, בלי להגיד מאיפה יצאתי היום.
א' בן-בסט: לכן, יש לזה כן חשיבות, וממש בשני ספוטים קצרים אגיד ממה אנו יוצאים.
א' בן-בסט: מאד חשוב לדעת ממה אנו יוצאים, כי אנו רוצים לדעת כמה זה משפיע על המגמות במשק ואיזו שנה תהיה לנו בשנה הבאה ולא איזו שנה תהיה לנו השנה.
א' בן-בסט: איזו שנה תהיה לנו השנה?
א' בן-בסט: - די, זה כבר כתוב בספר.
א' בן-בסט: חשוב לדעת ממה יוצאים, כדי לראות את מידת התפנית.
א' בן-בסט: לכן, אלו הסקירות שאנו נתנו, ובודאי התייחסנו לענפים נקודתיים, וכך אעשה גם עכשיו.
א' בן-בסט: בתמציתיות נתחיל בשקף הראשון, כדי שנדע מאיפה התחלנו.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 1, שכותרתו: שיעורי השינוי הריאליים - שלושת הרבעונים הראשונים של 2000, לעומת מקביליהם אשתקד - ראה נספח לפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) יש על הלוח כמה נתונים עיקריים מאד חשובים, שמתארים מה קרה בתשעת החודשים הראשונים של השנה לעומת תשעת החודשים המקבילים אשתקד.
א' בן-בסט: עד שהחלו המהומות היתה שנה באמת מצויינת.
א' בן-בסט: התוצר גדל ב-6.4%, התוצר העיסקי גדל כמעט ב-9%, ההשקעות גדלו והייצוא גדל.
א' בן-בסט: בתשעת החודשים הראשונים זאת נקודת המוצא.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 2, שכותרתו: שיעור הצמיחה - כל רבעון לעומת מקבילו אשתקד - ראה נספח לפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) אפשר גם לראות את ההתפתחות הזו.
א' בן-בסט: פה יש לכם רק את התוצר אבל לפי רבעונים, שזה לא רק שתשעת החודשים הראשונים של השנה היו מצויינים אלא בתוך השנה היתה מגמת עליה בין הרבעונים.
אלי גולדשמידט: האפשר להסכים שהכל היה בסדר בתשעת החודשים האלה?
א' בן-בסט: אמרתי שאני רוצה לתת לך את נקודת המוצא, כדי שנחוש בכמה השתנה התוצר כתוצאה מהאירועים.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 3, שכותרתו: השלכת האירועים על המשק - ראה נספח לפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) השלכת האירועים על המשק - אומנם אמרתי את הדבר שכתוב בשקף, אך אני רוצה לחזור על זה.
א' בן-בסט: למרות שהאירועים נמשכים כמעט חודשיים, קשה להעריך כמה תהיה התמונה השנתית בכללותה בשלב הזה.
א' בן-בסט: למרות זאת, אנו ניתן משהו ראשוני.
א' בן-בסט: קשה להעריך, משום שבכל זאת ההשפעה על הפעילות תלויה במשך האירועים, בעוצמתם ובהתפתחויות המדיניות.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 4, שכותרתו: השלכת האירועים על המשק, זה לא מה שהיה פעם - ראה נספח לפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) היושב-ראש, פה יש חשיבות למה שתיארתי קודם.
א' בן-בסט: כדאי להביא בחשבון, שהמשק בשנת 2000 היה בתנופה של צמיחה מאד מהירה.
א' בן-בסט: מה שחשוב עוד יותר הוא, שצמיחת המשק כקטר מוביל היתה מבוססת במידה רבה על ההיי-טק.
א' בן-בסט: זה לא שההיי-טק היה היחיד שצמח.
א' בן-בסט: הוא צמח יותר מהר מכל אחד אחר ומשך אחריו גם ענפים אחרים.
א' בן-בסט: הבאתי פה, בהזדמנות קודמת ולא בפעם האחרונה, נתונים על תוספת התעסוקה בענפים שונים, וראינו שהיתה תוספת פריסה של תעסוקה בענפים רחבים.
א' בן-בסט: דבר זה חשוב, משום שתעשיית ההיי-טק לא שהיא לא רגישה לאירועים, אך היא הרבה פחות רגישה לאירועים ולכן התפתחותה לכשעצמה והשלכותיה על ענפים אחרים היא עדיין התפתחות חיובית מאד.
שלום שמחון: בפעם הקודמת ניסית להסביר לנו שהצמיחה באה לידי ביטוי לא רק בעניין הזה אלא גם בפרמטרים נוספים.
א' בן-בסט: זה בא בקשת של ענפים.
א' בן-בסט: אמרתי: הקטר המוביל.
א' בן-בסט: אני מנסה לתמצת ולהגיע ישירות לשאלה המרכזית שעולה פה לגבי ענפים שנפגעו והצעדים.
א' בן-בסט: הקטר המוביל הוא ענף ההיי-טק, אך יש לו גם השלכות אחרות.
א' בן-בסט: אתן לך דוגמא, ואין לי פה את הנתונים אך אני פחות או יותר זוכר אותם בעל-פה.
א' בן-בסט: בשירותי אוכל, מסעדות וכדו' היתה תוספת תעסוקה של בערך 17 אלף איש.
א' בן-בסט: מתוספת מועסקים של בערך מאה אלף איש בשנה שעברה 30 אלף היו בתעשיות יותר מתוחכמות.
א' בן-בסט: היו עוד 70 אלף בענפים אחרים: בתחבורה, בשירותי אוכל, בשירותי מסחר וכדו'.
א' בן-בסט: (יו"ר הוועדה, חה"כ א' גולדשמידט, יוצא מחדר הישיבות.
א' בן-בסט: ) גם אם ניקח תקופות אחרות במשק, שנות ה-60, כשהקטר היה הבניין, אז זה לא רק שהבנייה צמחה.
א' בן-בסט: יש לזה תמיד דחיפה לגבי ענפים אחרים.
א' בן-בסט: אותם דברים שאמרתי לא משתנים מהטעם הפשוט: אלה נתונים הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
א' בן-בסט: אלה נתונים שכבר היו.
א' בן-בסט: לכן, אם ההיי-טק ממשיך לצמוח, נראה כמובן את ההתפתחות הספציפית בהיי-טק וגם את ההשלכות על ענפים אחרים.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 5, שכותרתו: חוסנו של המשק - אינדיקטורים נבחרים - ראה נספח לפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) נקודה נוספת חשובה, ואתם יכולים לראות ביטוי שלה בכמה תחומים - ולא הייתי מזלזל בזה בשום אופן ולדעתי זו נקודה מרכזית - אני שם אותה תחת הכותרת: חוסנו של המשק.
א' בן-בסט: ממה אתה יוצא?
א' בן-בסט: להערכתנו ולא רק להערכתנו, יש לזה חשיבות עצומה לגבי ההתפתחויות קדימה.
א' בן-בסט: זה שאנו יוצאים עם משק ששיעור האינפלציה נמוך מאד, שהחוב החיצוני של מדינת ישראל מאד נמוך ביחס לארצות אחרות, שהגרעון נמוך - כל זה משפיע על כך ששוק מטבע החוץ יהיה יציב- - -
מאיר שטרית: מה הוא החוב החיצוני בארצות מערב אירופה?
א' בן-בסט: אינני זוכר סדרי גודל, אך אנו 10% היום מהתוצר, וזה מאד נמוך לפי כל קנה מידה.
א' בן-בסט: רק כדי לתת לך תחושה לגבי העבר, אומר שבשיא המשבר ב-1985 היינו בכ-80% תוצר, והיום אנו ב-10% תוצר.
א' בן-בסט: זה מהלך הדרגתי של 15 שנים, וזה חשוב; בזעזוע כזה אם יש לך חוב גדול הנושים מתייצבים בדלת.
א' בן-בסט: הם לא מתייצבים בדלת, כי זה חוב מאד נמוך.
א' בן-בסט: רבותי, הדברים האלה חשובים ביכולתנו לעבור את האירועים הללו.
א' בן-בסט: אם ניקח לדוגמא חברה כמו "סטנדרט אנד פור", לפחות בחלק מהמקומות זה לא דווח בצורה מדוייקת וזה דבר חשוב מאד.
א' בן-בסט: אמרו ש"סטנדרט אנד פור" הורידה לנו את דירוג האשראי.
א' בן-בסט: היא לא הורידה לנו את דירוג האשראי, אלא עשתה דבר אחר.
א' בן-בסט: יש דירוג אשראי, ויש תחזית כלכלית קדימה.
א' בן-בסט: דירוג אשראי אומר כמה אתה חזק, ותחזית כלכלית קדימה יכולה להיות מושפעת מכל מיני דברים וגם ממדיניות כלכלית.
א' בן-בסט: הם לא שינו את דירוג האשראי אלא את מה שנקרא ECONOMIC OUTLOOK, שזו התחזית הכלכלית קדימה, מחיובי ליציב.
א' בן-בסט: זה דבר מאד חשוב.
א' בן-בסט: אנו יכולים להגיד כמה שאנו רוצים שמצבנו, חוסננו, טוב.
א' בן-בסט: מה שחשוב הוא, שבחוץ-לארץ יגידו שחוסנו של המשק גדול.
מאיר שטרית: מה היה הדירוג של מדינת ישראל?
מאיר שטרית: האם זה נשאר 3.2?
א' בן-בסט: לא שינו את הדירוג.
א' בן-בסט: אף חברה לא שינתה את הדירוג של ישראל.
א' בן-בסט: היחידה ששינתה היא חברת "סטנדרט אנד פור" ולא את הדירוג אלא את ה- ECONOMIC OUTLOOKשזה שונה מדירוג.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 6, שכותרתו: כניסת תיירים דרך האויר - ראה נספח לפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) עכשיו, נעבור לדבר שהיושב-ראש התייחס אליו.
א' בן-בסט: בשום אופן, אנו לא מסתירים את הבעיות הספציפיות, כי יש בעיות ספציפיות.
א' בן-בסט: אין שום סיבה לא לדבר עליהן ולא לשימן על השולחן.
א' בן-בסט: נתחיל מנושא התיירות.
א' בן-בסט: הבאתי שקף, כדי שנוכל לנסות לגזור גזירה מן העבר מה יכול לקרות.
א' בן-בסט: בשקף זה יש את התפתחות כניסת התיירים לארץ, כאשר על השקף מסומנים אירועים שהיתה להם השפעה על התיירות - אירועים ביטחוניים כמובן, כי התיירות רגישה מאד.
א' בן-בסט: אתם יכולים לראות את האירוע הראשון ב-1991 - מלחמת המפרץ - ויש ירידה דראסטית בתיירות, ירידה דראסטית חריפה מאד במספר הנכנסים.
א' בן-בסט: לאחר שזה הגיע לשפל זה לקח כמה חודשים, בערך ששה חודשים, כדי לחזור לרמה הקודמת, אבל אתם יכולים לראות מתוך השקף שההתאוששות מתחילה מהר אך לוקח זמן להגיע לרמה הקודמת.
א' בן-בסט: ואז, חזרנו לקו המגמה.
א' בן-בסט: אתם יכולים לראות את ההשלכות של הפיגועים במרכז הארץ ב-1996, ואתם יכולים לראות שאחר כך היו אירועים כמו פתיחת מנהרת הכותל והיה החשש מהמיתקפה העיראקית וכדו'.
א' בן-בסט: כל אירוע כזה משפיע על התיירים, כי אני חושב שכל אחד מאיתנו לא נוטה לבקר במדינה בה אין שקט ביטחוני.
א' בן-בסט: דרך אגב, אתם יכולים לראות שאירועים מהסוג של הפיגועים היו חמורים, אך לא כמו מלחמת המפרץ והשפעתם היתה יותר מתונה מאשר מלחמת המפרץ.
א' בן-בסט: לכן, אם נסתכל על ההתפתחות בעבר, זה ברור שגם עכשיו ראשית - עד שלא ייפסקו האירועים, אנו ברמה מאד נמוכה של תיירים נכנסים לארץ, ושנית - מרגע שהם ייפסקו זה לא למחרת בבוקר חוזרים לרמה הקודמת, אלא יש תהליך הדרגתי שיכול לקחת גם כששה חודשים כדי לחזור למגמה הקודמת.
א' בן-בסט: וזאת, בעיקר שחלק גדול מהענף הזה מבוסס על תיירות קבוצתית, וזה מבוסס על חוזים של סוכנים, וזה לא קורה ביום אחד.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 7, שכותרתו: הקשר עם הרשות הפלשתינאית - ראה נספח לפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) יש נושא נוסף, שהזכרנו אותו פה קודם בהקשר אחר, אך גם כדאי לשים על השולחן.
א' בן-בסט: אנו מייצאים לשטחים, וגם הסחר לשטחים נפגע.
א' בן-בסט: בואו ונראה את סדרי הגודל.
א' בן-בסט: אנו מייצאים לשטחי הרשות הפלשתינית מוצרים בסדר גודל של שני מיליארדי דולר בשנה - שמונה מליארדי שקלים - וזה בערך 5% מהייצוא הישראלי, וזה בערך אחוז אחד מהתוצר הישראלי משום שמרכיב התוצר בייצוא הזה הוא בערך חצי.
א' בן-בסט: בכל אופן, מייצאים מוצרים של שני מיליארדי דולר.
א' בן-בסט: מדובר במוצרים ושירותים.
א' בן-בסט: חלק מהמוצרים הללו הם מוצרים שהם לא נפגעים כתוצאה- - -
זאב בוים: אדוני היושב-ראש, ברשותך, אני מבקש לומר קריאה לסדר.
זאב בוים: אני בא עכשיו מוועדת הפנים, שם הנושא הוא המצב בגילה.
זאב בוים: אחרי שראש הממשלה נפגש ביום ראשון עם יושב-ראש השכונה, הוועד הקהילתי והמינהלת, והתחייב שהיום עוברים 11 מליון שקל לעיריית ירושלים: חלק דרך משרד הפנים וחלק דרך משרד החינוך, ואחרי שנפגשו שלשום עם שר האוצר והיתה התחייבות דומה, עכשיו אומר נציג האוצר שמחפשים את המקורות וטרם הועברו הכספים.
זאב בוים: אינני יודע במה אתם עוסקים, אך אני אומר לכם שזו שערוריה.
זאב בוים: מדובר פה בכסף ובתקציבים שהאוצר התחייב להעביר.
זאב בוים: אני חושב, שזו שערוריה.
זאב בוים: 11 מליון שקל, שהתחייבו לגביהם, לא הועברו.
שלום שמחון: חבר-הכנסת בוים, העלית את הבעיה.
שלום שמחון: מנכ"ל האוצר נמצא פה, ובסוף נבקש ממנו להתייחס לזה.
שלום שמחון: אל תדאג, הבעיה שהעלית תעלה יחד עם דברים אחרים.
א' בן-בסט: מייצאים לרשות שני מיליארדי דולר בשנה.
א' בן-בסט: ברור שאלה סחורות ושירותים.
א' בן-בסט: ברור שחלק מהייצוא לא נפגע, ואני יכול לתת דוגמאות של ייצוא שלא נפגע בכלל.
א' בן-בסט: אנו מוכרים להם שירותי חשמל - אז שירותי חשמל ממשיכים למכור.
א' בן-בסט: מוכרים שירותי תקשורת ודלק.
א' בן-בסט: כל הדברים האלה נמשכים.
א' בן-בסט: ברור שבייצוא סחורות כן יש פגיעה.
א' בן-בסט: קשה להעריך בדיוק כמה, אך אם עלי לציין מקומות בהם יש יותר פגיעה, ברור שסחר לשטחים בודאי נפגע ונפגע בשני הכיוונים.
עופר חוגי: כמה זה מתוך הייצוא?
א' בן-בסט: 600 מליון ש"ח.
עופר חוגי: זה כמעט הרוב.
ס' אלחנני: התוצר שלנו הוא רק 100 מליון דולר.
ס' אלחנני: איך יצא לך החישוב הזה?
ס' אלחנני: ע' חוגי: שש מאות מליון שקל חשמל, וכמה "בזק"?
מאיר שטרית: זה 150 מליון דולר בחשמל.
לימור לבנת: אתה מדבר בדולרים, והוא מדבר בשקלים.
א' בן-בסט: נעבור לשקלים.
א' בן-בסט: מדובר בשמונה מיליארדי שקל.
א' בן-בסט: החשבון הוא בסדר גמור.
א' בן-בסט: מרכיב התוצר הוא חצי בייצוא.
א' בן-בסט: לגבי שני המיליארדים, מרכיב תוצר הוא מיליארד - אחוז אחד.
עופר חוגי: "בזק" וחשמל זה 50%.
א' בן-בסט: חצי משני מיליארדים הוא מיליארד.
א' בן-בסט: ומאה מתוך מיליארד זה אחוז.
א' בן-בסט: כלומר, זה אחוז תוצר.
א' בן-בסט: אבל, זה לא האפקט על התוצר שלנו.
א' בן-בסט: אם היה נפסק לחלוטין הסחר עם השטחים, היינו מאבדים אחוז תוצר.
א' בן-בסט: לא נפסק הסחר עם השטחים, ונתתי דוגמאות שאפילו לא ירד כמו חשמל וכדו'.
א' בן-בסט: יש תחומים בהם כן נפגע הסחר לשטחים, וזה ברור שהמצב איננו כתמול שלשום.
א' בן-בסט: אם עלי לציין תחום, כמו שציינתי תיירות, ואני צריך לציין תחום ספציפי שנפגע, אז זה הסחר לשטחים.
עופר חוגי: מה ההבדל בין עזה ליהודה ושומרון?
עופר חוגי: האם היתה פגיעה בכלל ביהודה ושומרון?
א' בן-בסט: כמה שזה אבסורדי, דוקא הסחר עם עזה היה יותר מסודר מאשר עם יהודה ושומרון.
א' בן-בסט: בעזה יש גבול ומעבר מסודר.
א' בן-בסט: דרך אגב, חלק מהפגיעה בסחר נבע מהיכולת להעביר סחורות מצד לצד והבדיקות הביטחוניות.
א' בן-בסט: דוקא משום שבעזה יש מעבר מסודר, כל זמן שהמעבר הזה היה פתוח - והוא לא תמיד פתוח, בגלל האירועים - בימים שהוא פתוח הסחורה עוברת בשני הכיוונים.
א' בן-בסט: יש בדיקות ביטחוניות, ואפשר לעשות זאת באופן מסודר.
א' בן-בסט: ביהודה ושומרון אין גבול ואין מעברים, ובכל זאת אנו רוצים לדאוג לביטחון.
א' בן-בסט: דוקא שם זה מקשה יותר על קיום הסחר.
א' בן-בסט: דוקא בהיעדר הגבול ובהיעדר המעברים, מנסים למצוא פתרונות, ויש פתרונות, כך שבכל זאת גם סחר לשם ייפגע כמה שפחות.
א' בן-בסט: אבל, רבותי, אי אפשר להתעלם מכך שאלה אירועים אלימים.
א' בן-בסט: באירועים אלימים סחר הוא לא כתמול שלשום.
א' בן-בסט: יש ירידה בסחר, ויש לשים זאת על השולחן.
שלום שמחון: אני מוכרח להגיד לך, שההברחות תוצרת חקלאית קטנות למינימום.
א' בן-בסט: הייבוא מהרשות - אנו מייבאים מהרשות הרבה פחות מאשר אנו מייצאים אליה בתחום הסחורות.
א' בן-בסט: כאמור, אנו מייצאים שני מיליארדי דולר, ומייבאים חצי מיליארד דולר.
א' בן-בסט: צריך לשים את הפוקוס על בעיה אחרת: אנו מייבאים שירותי עבודה.
א' בן-בסט: עובדים בישראל בערך 120 אלף פלשתינאים במצב כתיקונו.
א' בן-בסט: לאחרונה, לפי אומדנים ואין לנו ממש נתונים, עובדים בישראל בערך כ-20 אלף פלשתינאים למרות הסגרים.
א' בן-בסט: זוהי, כמובן, ירידה דראסטית שמייצרת בעיה בעיקר בענף הבנייה.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 8, שכותרתו: הרכב המועסקים בענף הבנייה.
א' בן-בסט: - ראה נספח לפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) לפניכם טבלה של העובדים בענף הבנייה, ואתם יכולים לראות שאחוז הפלשתינאים בענף הבנייה כיום הוא בסביבות 32%.
א' בן-בסט: ברור שבענף הבנייה יש בעיה יותר קשה מאשר בענפים אחרים.
שלום שמחון: כמה זה במספרים?
שלום שמחון: כמה פועלים זה 32%?
א' בן-בסט: טוב ששאלת אותי את זה, כי אני חושב שמאחר ואתם רואים אנשים שונים זה עלול להטעות אתכם.
א' בן-בסט: כשאני מדבר על בנייה, אני מדבר על כל ענף הבנייה: חברות בנייה גדולות, חברות בנייה קטנות וגם קבלני שיפוצים.
א' בן-בסט: בדרך-כלל, כשאתם שומעים את הקבלנים ומדברים איתכם, זה סכום שמסתכם ב-70 אלף עובדים.
א' בן-בסט: כאשר אתם מדברים עם החברות, הן מדברות תמיד על 40 אלף עובדים.
א' בן-בסט: הסיבה לכך שהם מדברים על הרבה פחות זה משום שהם מדברים על החברות ולא מדברים למשל על קבלני השיפוצים.
א' בן-בסט: אני, כמובן, צריך לראות את כל הענף.
א' בן-בסט: אם יש בעיה לקבלן שיפוצים, היא לא פחות חשובה מאשר אם יש בעיה לחברת בנייה.
א' בן-בסט: הבעיה של הענף בכללותו הא יותר גדולה.
שלום שמחון: האם כל ה-70 אלף לא נמצאים פה עכשיו?
י' בליזובסקי: עובדים גם בתעשיות מוצרי הבנייה.
א' בן-בסט: אמרתי, שמתוך 120 אלף נמצאים 20 אלף.
א' בן-בסט: אלו 20 אלף מצליחים לעבור - אני לא יודע.
א' בן-בסט: קודם כל, זה לא חוקי, ואינני יודע בדיוק אלו 20 אלף מצליחים לעבור.
א' בן-בסט: דרך אגב, זה לא בהכרח 20 אלף.
א' בן-בסט: זה יכול להיות עד לאירועי היומיים האחרונים שהיו יותר חריפים, וברור שכל פעם שיש אירוע חריף יש גם תנודתיות בזה, שהיתה אפילו עליה לסדרי-גודל של בערך 25 עד כדי 30 אלף איש.
א' בן-בסט: אין לנו נתונים מדוייקים.
א' בן-בסט: המתפ"ש - מתאם הפעולות בשטחים - עושה אומדנים על בסיס מידגם של מפעלים וכדו'.
א' בן-בסט: סדר-הגודל של בין 20-25 אלף עובדים מתוך סך-הכל הנכנסים - אני לא יכול להגיד לך כמה בענף מסויים כי הם בלתי חוקיים.
א' בן-בסט: אלה ממש כל מיני בדיקות שטח שנעשות ע"י מתאם הפעולות בשטחים.
שלום שמחון: כמה זמן הענף הזה יכול להחזיק במצב הזה?
א' בן-בסט: תיכף אני אתייחס למצב הזה.
א' בן-בסט: (מקרין שקף מס' 9, שכותרתו: השפעת האירועים האחרונים על ענפי המשק - על-פי סדר החומרה.
א' בן-בסט: ) עשינו פה סיכום של ההשפעות בענפים שונים.
א' בן-בסט: זה ראשוני מאד, כי אינך יודע כמה האירועים יימשכו.
א' בן-בסט: בכל זאת, אנו רוצים לתת סדר-גודל.
א' בן-בסט: אתחיל מהשורה האחרונה.
א' בן-בסט: השורה האחרונה - וזו אחת הסיבות שנתתי איך נראתה השנה הקודמת - היא לשם השוויץ אלא כדי שנראה את השינוי.
א' בן-בסט: לא סביר היה בכל מקרה שנראה ב-2001 קצבי גידול כמו ב-2000, כי כאשר אתה יוצא ממיתון אתה יוצא יותר מהר וגם הדגשנו זאת בתחזיות שאנו נתנו.
א' בן-בסט: אבל, אני מוכרח להגיד שהנתונים שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נתנה הראו שהמצב ב-2000 עוד יותר אופטימי ממה שהנחנו - ב-2000 ולא ב-2001.
א' בן-בסט: אם לא היו אירועים, אנו מעריכים שב-2001 המשק היה צומח בערך בסדר-גודל של 5%.
א' בן-בסט: הערכתנו היא, שהוא היה צומח בערך בסדר-גודל של 5% ואולי 5% וקצת.
א' בן-בסט: אנו מעריכים כרגע - ואני מדגיש את המלה "כרגע" - שבעקבות האירועים כנראה שיהיה בשנה הבאה אובדן תוצר של בין חצי אחוז לאחוז, כלומר לא נצמח ב-5%, אלא נצמח ב-4%-4.5%.
א' בן-בסט: איפה זה מתבטא, ואעבור על כל ענף?
א' בן-בסט: לגבי תיירות, יש שורה אחת שנותנת את המשקל בתוצר, כי גם המשקל חשוב אם ברצוננו להעריך את הדברים.
א' בן-בסט: התיירות היא ענף שמשקלו בתוצר הוא 3%, אבל הירידה הצפויה בו מאד גדולה.
א' בן-בסט: רשמתי ירידה של 20%-30%, אך אני אומר שוב שזה יכול להיות הרבה יותר מזה.
פ' בן-דוד: הרבה יותר מזה.
א' בן-בסט: אנו נמצאים בנובמבר 2000, ומדובר בתחזית ל-2001, וצריך קצת תעוזה להגיד זאת.
א' בן-בסט: אני אומר שתהיה לבטח ירידה של 20%-30%, ויכול להיות שהיא תהיה יותר גדולה.
א' בן-בסט: זה תלוי מתי האירועים האלה ייפסקו.
א' בן-בסט: אני מדבר על ירידה של 20%-30%, ואני מדגיש שהיא יכולה להיות גדולה יותר, וזה חד-משמעי תלוי מתי האירועים האלימים ייפסקו.
א' בן-בסט: כנ"ל לגבי הייצוא לשטחים.
א' בן-בסט: אתם רואים, שזה ענף קטן יחסית ומשקלו בתוצר 2%.
א' בן-בסט: גם פה צפויה ירידה של 20%-40% בפעילות בשנה הבאה, ב-2001, ויכול להיות שהיא תהיה יותר גדולה.
א' בן-בסט: זה תלוי מתי האירועים האלו ייפסקו, וזה לא בלתי תלוי מזה.
א' בן-בסט: אחרת, אנו נגיד פה דברים שאין להם בסיס.
א' בן-בסט: משקל ענף הבנייה יותר גדול, והוא 8.5% מהתוצר.
א' בן-בסט: הערכתנו פה, למרות מה שאמרתי קודם, היא שבשנת 2001 ההשפעה תהיה יחסית קלה על התוצר ואגיד למה.
א' בן-בסט: גם פה כמו בתיירות בדקנו את השלכות האירועים הביטחוניים על ענף זה בעבר.
א' בן-בסט: כשמתרחשים האירועים והפלשתינאים לא נכנסים, יש נפילה גדולה בפעילות הענף.
א' בן-בסט: כאשר האירועים האלה נגמרים, אנו רואים בענף הזה האצה של הפעילות - שעות נוספות, פעילות גדולה יותר וכדו' - כלומר יש נטיה בענף הזה לפצות כאשר המצב חוזר לתקנו ע"י האצת קצב הבנייה לעומת התקופה בה היתה האטה בקצב הבנייה.
א' בן-בסט: לכן, אנו מעריכים שמהסיבה הזו תהיה השפעה על ענף הזה.
א' בן-בסט: כרגע, היא גדולה והיא תתמתן עם הזמן.
א' בן-בסט: - ראה נספח בפרוטוקול.
א' בן-בסט: ) היושב-ראש, שאלתה מאיפה יבואו המועסקים.
א' בן-בסט: חסרים בעיקר לחברות הגדולות עובדים פלשתינאים.
א' בן-בסט: ברצוני להדגיש, ואני חושב שזה לא יהיה סוד בחדר הזה כי נלחמתי על זה הרבה לפני שנה, שאינני חושב שזה יהיה נכון להביא עובדים זרים כמענה.
א' בן-בסט: זה לא יהיה נכון להביא עובדים זרים.
א' בן-בסט: אנו מכירים את כל הבעיות, ואינני לחזור אליהן.
א' בן-בסט: אני רק רוצה לתת לכם דוגמא אחת למה זה לא יהיה נכון.
א' בן-בסט: מבחינת מספר הישראלים בענף, ב-1996 היו בענף הבנייה 150 אלף ישראלים, ובשנת 2000 יש בענף 113 אלף ישראלים.
א' בן-בסט: כלומר, רק בארבע השנים האחרונות, ונעזוב את כל ההסטוריה, נפלטו מהענף הזה 37 אלף ישראלים.
א' בן-בסט: חבר-הכנסת חוגי, תסתכל מה קרה לזרים.
עופר חוגי: לכן, הענף ירד.
לימור לבנת: זה לא במספרים בסך-הכל.
לימור לבנת: תסתכל בסך-הכל המספרים.
לימור לבנת: ע' חוגי: ישראלים הלכו להיי-טק.
שלום שמחון: האם הרצף ילך להיי-טק?
עופר חוגי: בנו לא הופך לטייח.
א' בן-בסט: חבר-הכנסת חוגי, אם תסכם את מספרי הזרים והפלשתינאים, תמצא שזרים ומספר הפלשתינאים גדל והישראלים נפלטו.
א' בן-בסט: כמו שמישהו אמר, הטייחים כנראה לא הלכו להיי-טק.
א' בן-בסט: הם נפלטו, כי למעסיקים בתחום הזה היה כדאי לייבא עובדים זרים שכן הם זולים יותר.
א' בן-בסט: לדעתי, אם אנו רוצים לצמצם את מימדי התופעה וגם לעשות משהו למען האבטלה בישראל, צריך כן ללחוץ בתחום הזה - לא לתת לייבא עובדים, כי יש ישראלים שהיו בענף הבנייה ונפלטו לא בגלל צמצום הפעילות.
א' בן-בסט: אתה יכול לראות שמספר הזרים פלוס הפלשתינאים ביחד גדל ומספר הישראלים פחת.
א' בן-בסט: ישראלים נדחקו החוצה בגין הזרים.
שלום שמחון: חבר-הכנסת חוגי, הוא אומר לך שאלה שנפלטו יחזרו בשנה הבאה.
עופר חוגי: אבל, זה לא נכון.
עופר חוגי: האם היה צמצום בפעילות?
א' בן-בסט: זה אחרי הצמצום בפעילות.