GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: בעניין הזה אנחנו נפנה לשר האוצר שוחט ונגיד לו את הדברים האלה, ואתם תפנו אליו ותגידו לו את הדברים האלה, ואם יהיה צורך לקיים ועדת תמיכות עוד במהלך השנה הזו על מנת לאשר, על פי הקריטריונים כפי שסוכמו כאן, זה ייעשה.
אמנון דה-הרטוך: יש צורך בכך, זאת חובה.
אלי גולדשמידט: זה ייעשה, וצריך יהיה להיעשות.
אלי גולדשמידט: אומר אמנון דה-הרטוך שחייבים לעשות את זה, אז צריך לעשות את זה.
יצחק כהן: הוועדה הבין משרדית חילקה את זה לפי הקריטריונים שהיא קבעה, כפי שאושרו על ידי החשב הכללי וכו' וכו'.
יצחק כהן: חבר הכנסת עופר חוגי אומר – ואני תומך בזה – להוציא התחייבות לביצוע מיידי לרוב הפרויקטים שתואמים את רוח הדברים שאומר פה מר דה-הרטוך והסיכום שלך, אדוני היושב ראש.
אלי גולדשמידט: אבל צריך ועדת תמיכות.
יצחק כהן: עכשיו היא אישרה את זה.
יצחק כהן: לגבי פרויקטים שיש איתם בעיה ברוח הדברים שאמר פה נציג היועץ המשפטי לממשלה, מר דה-הרטוך, הם יתעכבו עד למציאת הפתרון.
אמנון דה-הרטוך: יש הרבה מאד יישובים שנחוץ להם מקווה, ואני מדבר כרגע על מקוואות.
אמנון דה-הרטוך: בשנת הכספים 2000 החליט משרד הדתות, והדבר אושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה, שלהבדיל משנים עברו שבהן מקווה קיבל תמיכה בהיקף מאד זעום – 30,000 או 40,000 שקלים – בשנת הכספים 2000 תינתן תמיכה להקמת מקווה שלם במימון המדינה, לאמור: סדר גודל של מאות אלפי שקלים עד מיליון שקלים ומעבר לכך.
אמנון דה-הרטוך: כיוון שכך, זה בלתי אפשרי שיקבלו את התמיכה 300 מוסדות.
יצחק כהן: אלה לא מוסדות, אלא רשויות.
אמנון דה-הרטוך: 300 רשויות, מקוואות, כיוון שיש בתקציב פחות מ-300,000,000 שקלים.
יצחק כהן: החלוקה היא לפי התקציב שאמור להיות, לא מה שעשו במשרד האוצר – לפי ה-160,000,000 שקל.
יצחק כהן: החלוקה נעשתה בדיוק לפי התקציב.
יצחק כהן: זה שמישהו שם עשה מה שעשה, זה עוד ייבדק.
יצחק כהן: אני מדבר על פרוייקטים שלא מתנגשים עם רוח הדברים שלך ושהוועדה החליטה עליהם.
יצחק כהן: את אלה אני רוצה שהוועדה תקבל החלטה לשחרר.
אמנון כהן: איך אני אדע מה מתוך אלה?
יצחק כהן: יבדקו ויעברו אחד אחד.
אלי גולדשמידט: אין סמכות לעשות את זה.
עופר חוגי: שחרור מיידי.
אלי גולדשמידט: אני מאד מעריך את הסמכויות שאתם מקנים לי, לא המחוקק יקרא לי את הסמכויות האלה.
יצחק כהן: אני מדבר על המשרד.
יצחק כהן: הוא צריך להסכים לכך שאין שום סיבה בעולם לעכב פרוייקטים שלא נוגדים את מה שהוא אומר ומתאימים וחופפים למה שהוא אומר.
אמנון דה-הרטוך: אני מבקש שיהיה ברור מה שאני אומר, כי אני יודע שאני מדבר בצורה מסובכת.
אמנון דה-הרטוך: ..
יצחק כהן: לא, בכלל לא.
משה גפני: לא, לפעמים לא.
משה גפני: לפעמים אתה מדבר מאד ברור...
אמנון דה-הרטוך: אם מדובר במקווה שעולה מיליון שקלים, זה אומר שאם נגיד לצורך מקוואות יש 100,000,000 שקלים, 100 המקוואות הראשונים, לפי סדרי העדיפויות שנקבעו על פי הפרמטרים האחרים, יקבלו כל אחד מיליון שקל.
אמנון דה-הרטוך: אני מביא דוגמה גסה.
יצחק כהן: אין פה פריצה במעטפת התקציבית, הוא מנסה לבלבל אתכם.
אמנון כהן: חבר הכנסת יצחק כהן, הוא אומר שהוא מביא דוגמה.
יצחק כהן: הוא ממציא דברים, אין דבר כזה.
יצחק כהן: בתוך המעטפת התקציבית תמיד יישאר לך עודף.
אמנון דה-הרטוך: אם יש 100,000,000 שקלים, אם לפי המעטפת של 100,000,000 שקלים לפי הרשימה שהוכנה במחצית הראשונה של 2000 יישוב שנקרא יוסי מקבל מיליון שקלים, יכול להיות שיוסי הזה לפי הפרמטרים מספרו 101, אז הוא לא יקבל גרוש.
אמנון דה-הרטוך: לכן, אין אפשרות לקבוע כרגע שיש איזשהו מקום שמקווה יקבל מיליון שקלים היום בצהרים, לפי בקשת חבר הכנסת חוגי, מפני שצריך לעשות את ההצלבה בין היישובים האלה ליישובים לפי הפרמטרים החדשים.
עופר חוגי: מה שאתה אומר היום זה שצריכה לקום ועדה שהכסף הזה - -
אלי גולדשמידט: אם אין הסכמה, אז אין הסכמה.
אלי גולדשמידט: אני לא מתווכח.
אלי גולדשמידט: אני יכול לא להמליץ.
אלי גולדשמידט: אם אתם לא רוצים להמליץ, לא נמליץ.
יצחק כהן: תמיד יישאר לו עודף.
יוסף יצחק פריצקי: הנושאים הדחופים לסדר היום - -
אלי גולדשמידט: מה הנושא הדחוף לסדר היום?
יוסף יצחק פריצקי: הקמת מבני דת.
אלי גולדשמידט: אני מאד אוהב את הציניות שלך, חבר הכנסת פריצקי.
אלי גולדשמידט: הכוונה היתה להתחיל לדון בתקציב המדינה.
אלי גולדשמידט: כיוון שההצבעה נדחתה ליום שני בערב, זה מועד ההצבעה לקריאה ראשונה, אז נשארתי תקוע.
יוסף יצחק פריצקי: זו לא ציניות, הרי לא יהיה תקציב המדינה אם לא נדון בעניין של מבני דת.
שלום שמחון: לא נכון, זה נגמר לפני.
שלמה בן-עמי: כל הבקשות של 1999 ו-2000 נבדקות כעת.
שלמה בן-עמי: הן נבדקות לפי הקריטריונים החדשים שלא אושרו, שבעצם אין התנגדות ליועץ המשפטי לממשלה לגביהם.
שלמה בן-עמי: רואי החשבון שבודקים את הקריטריונים האלה מול הבקשות, התחייבו לסיים את הבדיקה עד החמישי בנובמבר, זאת אומרת:
שלמה בן-עמי: בחמישי לנובמבר תהיה לנו רשימה של המקוואות שזכאים לקבל לפי המבחנים והתבחינים שמקובלים על היועץ המשפטי לממשלה.
יצחק כהן: האם אפשר לראות אותם?
שלמה בן-עמי: בוודאי, מי שביקש – קיבל.
אלי גולדשמידט: הם לא צריכים להיות מקובלים עלינו, אלא רק על ידי המשרד.
שלמה בן-עמי: הם אושרו על ידי הוועדה הבין משרדית, והם מקובלים גם על היועץ המשפטי לממשלה.
אלי גולדשמידט: נשאלה פה עוד שאלה, שלא נתקבלה עליה תשובה.
אלי גולדשמידט: חבר הכנסת פריצקי הציג שני חלקים לשאלה: הוא שאל לגבי עדות יהודיות, ואני מבין שעדות לא יהודיות לא נמצאות בכלל בתקנה הזאת, אלא במקום אחר.
שלמה בן-עמי: כתוב "יהודי".
אלי גולדשמידט: אני עובר לשאלה השנייה שלו, לגבי הרפורמים והקונסרבטיבים.
שלמה בן-עמי: התבחינים החדשים שנקבעו – אתה יכול גם לקרוא אותם – מתייחסים לבקשות שהוגשו ב-1997-2000.
שלמה בן-עמי: אם ב-1997-2000 הוגשו בקשות על ידי הרפורמים, הקונסרבטיבים או כל מישהו אחר שרוצה להקים בית כנסת ומקווה, אם הם נכנסים לקריטריונים האלו, הם יקבלו.
מאיר אזרד: חבר הכנסת פריצקי, ביקשת לדעת לגבי מבני דת לעדות לא יהודיות.
יוסף יצחק פריצקי: נכון, אני רוצה לדעת את חלוקת התקציב.
מאיר אזרד: יש בג"צ שנקרא בג"צ עבדאללה.
מאיר אזרד: הוא עתר בשאלה הזאת, והוא טוען שבאופן יחסי לאוכלוסייה המוסלמית, מגיע לה אותו סדר גודל של תקציבי פיתוח באופן יחסי.
מאיר אזרד: לכן בדקנו את העניין, והשלמנו תשובה לבג"צ – כמובן, הכל בתיאום עם הפרקליטות, והפרקליטות הניחה את דעת הבג"צ שהם לא מקופחים, שכן יש להם תקנה נפרדת.
משה רז: מה לגבי הישובים שאינם קיימים?
יצחק כהן: זה ייבדק.
מאיר אזרד: לקחנו משרד של רואה חשבון.
מאיר אזרד: חבר הכנסת פריצקי, האם זה סיפק אותך?
יוסף יצחק פריצקי: כן, אם אתה אמרת לי שבג"צ קיבל את התשובה, אני מקבל.
מאיר אזרד: חד משמעית.
אלי גולדשמידט: מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון הודיע כאן שלא יאושר מבנה דת ליישוב שאיננו יישוב.
משה רז: אני לקחתי את הנושא של המקוואות ושל בתי הכנסת.
משה רז: לפי מה שאני יודע, יש אנשים דתיים במקומות רבים בארץ, ואני רואה ש-28% מהתקציב זה ליהודה ושומרון ו-20% מבתי הכנסת.
שלמה בן-עמי: אתה מתייחס לדברים שכבר לא קיימים.
משה רז: האם אתה מבטיח שזה לא יהיה ברשימה החדשה?
שלמה בן-עמי: לא, אני לא מבטיח שום דבר, מה פתאום?
שלמה בן-עמי: זה ייבדק.
שלמה בן-עמי: מה שאתה מסתכל עליו כרגע זו רשימה שאבד עליה הכלח.
שלמה בן-עמי: אם אתה שואל אותי מי יזכה ומי לא יזכה לפי הקריטריונים החדשים, אנחנו לא יודעים.
שלמה בן-עמי: מדוע אנחנו לא יודעים?
שלמה בן-עמי: כי עכשיו יש בדיקה של הבקשות מול הקריטריונים.
משה גפני: אני פשוט נרדמתי בשמירה, ואני כחבר כנסת חבר ועדת הכספים רוצה לעקוב אחרי זה.
משה גפני: תפקידי לפקח על הממשלה.
אלי גולדשמידט: אני מסכם את הדיון.
אלי גולדשמידט: אם אנחנו מתאחדים סביב ההמלצה – בסדר.
יוסף יצחק פריצקי: מה היא אומרת?
אלי גולדשמידט: אני הקראתי אותה.
אלי גולדשמידט: אני יכול רק להגיד לך רק דבר שתנוח עליך דעתך, זאת המלצה שהיא עומדת טיפ-טופ בקנה המידה של היועץ המשפטי לממשלה.
אלי גולדשמידט: אם הדבר הזה מקובל, אנחנו נמליץ ונמשיך הלאה בנושא מציאת המקורות.
אלי גולדשמידט: אם יש התנגדות, אני לא אוכל להציע פה שום הצעה אלטרנטיבית, כי אני לא עושה OVERRULING ליועץ המשפטי לממשלה.
אמנון כהן: אנחנו נחכה.
אלי גולדשמידט: תודה, אני לא ממליץ דבר.
אלי גולדשמידט: אנחנו סגרנו את הנושא הזה.
אלי גולדשמידט: יש העברות תקציביות.
אלי גולדשמידט: ינהל את זה חבר הכנסת שלום שמחון.
שלום שמחון: פנייה 330 שינויים פנימיים בתקציב משרד האוצר.
משה גפני: האם יש איזו בעיה בהעברות עכשיו?
יוליה אלברטון: לא.
יוליה אלברטון: כשמם כן הם, אלה שינויים פנימיים בתקציב משרד האוצר.
יוליה אלברטון: אני חושבת שזה הגיע לוועדה רק בשל הסכומים הגבוהים שמעבירים שם מתקנה לתקנה.
משה גפני: האם את היית שותפה להכנת התקציב לשנת 2001?
יוליה אלברטון: של תקציב משרד האוצר?
שלום שמחון: של משרד האוצר.
יוסף יצחק פריצקי: מה זאת הוצאה מותנית?
משה גפני: זו תהיה הפעם הראשונה בהיסטוריה שיהדות התורה תצביע נגד התקציב.
משה גפני: הם הגיעו לשפל שלא היה כדוגמתו אף פעם.
משה גפני: זה שמוציאים את הכל החוצה ומבזים אתנו – "הכל בסדר".
משה גפני: במשרד החינוך והתרבות השאירו תרבות ציונית ותרבות חרדית מחקו לגמרי.
משה גפני: סיכמנו שמשרד החקלאות ייתן 9,000,000 שקל לשמיטה לשנת 2001 כפי שאמר פה שר האוצר – אין.
משה גפני: עכשיו אנחנו נתחיל לדון, נבוא אליו לפגישות, יבואו אלה מהטלוויזיה ויסריטו אותנו ויאמרו: כאשר חיילים נהרגים, אתם הולכים לבקש עכשיו 200,000,000 שקל.
משה גפני: יש לכם משרד משהו לא רגיל.
משה גפני: תאמינו לי שאחרי משרד הדתות, צריך לפרק גם אתכם.
יוסף יצחק פריצקי: אתם הרי רוצים לפרק את המדינה.
משה גפני: חבר הכנסת פריצקי, אם היו עושים לך את זה, מה היית אומר?
יוסף יצחק פריצקי: מה עושים לי?
מאיר פרוש: הילדים שלך מסודרים בגני ילדים.
שלום שמחון: מי בעד פנייה 330?
שלום שמחון: מי נגד?
שלום שמחון: בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין פנייה מספר 330 אושרה.
עופר חוגי: אני נגד.
עופר חוגי: אני מגיש רביזיה.
עופר חוגי: אני רוצה לדעת על מה מדובר.
יוליה אלברטון: מדובר בפנייה שהיא כולה שינויים פנימיים בתקציב משרד האוצר, שזה בעיקר כל מיני התאמות של סוף שנה.
עופר חוגי: מה זה נציגות לונדון?
יוליה אלברטון: נציגות לונדון זאת נציגות של משרד האוצר בלונדון.
יעקב ליצמן: נספח כלכלי.
שלום שמחון: חבר הכנסת חוגי, האם אפשר להמשיך?
שלום שמחון: לא נותנים שם כספים לעשרה יישובים שלא קיימים בכלל.
עופר חוגי: כשאני אקבל הסבר על הקיבוצים, איך הם קיבלו חצי מיליארד שקל, השנה.
עופר חוגי: זה לא מובן.
עופר חוגי: גם כשהוא אמר: הפרשים, הסכמים חדשים, העלו מ-250 ל-400.
שלום שמחון: אבל זה לא קשור עכשיו.
יוליה אלברטון: כל הפנייה הזאת היא פשוט איזון בין התקנות.
יוליה אלברטון: במקום שהיה עודף, "שמו" מינוס, ובמקום שהיה חוסר, "שמו" פלוס.
עופר חוגי: בסדר, תעברו לפנייה הבאה.
שלום שמחון: אישרנו את פנייה 330, ואנחנו עוברים לפנייה 331.
יוליה אלברטון: זה בדיוק אותו דבר.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה אוצר-פיתוח?
יוסף יצחק פריצקי: מה זאת התקנה התקציבית הזאת?
יוליה אלברטון: אוצר-פיתוח זה כל מיני נושאים.
יוסף יצחק פריצקי: תני לי שני פרוייקטים שאוצר-פיתוח עושה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להבין מה זה.
יוליה אלברטון: יש פרויקט אחד גדול שזה הרחבת הקהל מול משרד האוצר, המקום בו עורכים הפגנות.
יוליה אלברטון: רוצים שהאזור יהיה בטיחותי.
יוסף יצחק פריצקי: אישרנו תקציב של זה, וזה 600,000-700,000 שקל.
יוסף יצחק פריצקי: מה עוד?
יוליה אלברטון: זה לדוגמה נמצא באוצר-פיתוח.
יוליה אלברטון: כך כל הנושא של מחשוב משרד האוצר.
יוליה אלברטון: יש יחידת מטה של מחשוב שמטפלת במחשוב מערכות תקשורת של כל המשרדים הממשלתיים.
יוליה אלברטון: התקציבים של היחידה הזאת גם נכללים באוצר-פיתוח.
יוסף יצחק פריצקי: תראו מה הבעיה שלכם.
יוסף יצחק פריצקי: אתם נותנים כותרות נפלאות לתקנות תקציביות, כל הכבוד ליצירתיות, אך אנחנו מנסים להבין מה עומד מאחוריהן.
יוליה אלברטון: אז אני אומרת לך שיחידות מטה של כל הנושא של מחשוב ותקשורת - כשגם הנושאים האלה כרוכים בהוצאת מכרזים ובייעוץ מקצועי וכו' - מתרכזים בתקציב של משרד האוצר, כשעיקר התקציב "יושב" בתקציב הפיתוח.
יוליה אלברטון: יחידת המטה הזאת, כאמור, נותנת שירותים לכל המשרדים הממשלתיים, בין אם זה בנושאי תקשורת, ובין אם זה בנושאי מחשוב ואינטרנט.
שלום שמחון: זה עניין טכני.
יוליה אלברטון: פה לדוגמה אנחנו "שמים" כסף לפיתוח סימולטור שכר, שזה ביחידה החדשה שהוקמה לאחרונה באגף של החשב הכללי לאכיפת השכר במגזר הממשלתי.
יוליה אלברטון: הם רוצים להקים שם איזושהי תכנית מחשוב שתבדוק את הסכמי השכר ותעשה כל מיני נתונים סטטיסטיים, וזה נקרא פיתוח סימולטור שכר.
יוליה אלברטון: לגבי פיתוח מתחם רחבת הקהל, אנחנו פשוט משלימים את הפרויקט, שכבר בזמנו מחצית מהסכום תוקצבה לו, ואמצעי מיגון זה אמצעי מיגון של משרד האוצר.
יוליה אלברטון: צריך לתקן שם את הגדר וכו'.
עופר חוגי: מה זה פיתח מכס/מע"מ?
יוליה אלברטון: זאת תכנית המחשוב של המכס והמע"מ.
יוליה אלברטון: יש לנו סיכום רב שנתי איתם, וזה הסכום שאנחנו חייבים להם גם על שנת 1999 וגם על שנת 2000 במסגרת המחשוב.
עופר חוגי: היתה לי איזו שיחה עם אחד מאנשי המחשבים אצלכם במשרד האוצר.
עופר חוגי: אני הבנתי ממנו שיש שם יד חופשית בנושא של מחשוב, שאין אותה נגיד במשרד העבודה והרווחה, שם הטיפול הוא כמו בשנות ה-50.
עופר חוגי: השאלה היא האם אתם לא חושבים שיש בזבוז יתר במשרד האוצר מול משרדים אחרים לצורך מחשוב?
עופר חוגי: אני מציע לך או לאנשי משרד האוצר לעשות סיבוב במשרד העבודה והרווחה.
עופר חוגי: אני לא יודע אם יש בכל המשרד הזה מחשב אחד.
עופר חוגי: עובדים שם כמו בשנות האנטיקה.
עופר חוגי: הבנתי שיש במשרד האוצר בזבוז מאד גדול.
עופר חוגי: אין שם איזה פקידון שאין לו מחשב, למרות שאין לו צורך בו.
יוליה אלברטון: אני לא מטפלת בנושא של משרד העבודה והרווחה.
יוליה אלברטון: זה עניין של סדר עדיפויות בתוך התקציב של אותו משרד.
יוליה אלברטון: יכול להיות שבמשרד העבודה והרווחה באמת שמים דגש מועט על נושא המחשוב.
עופר חוגי: פה ראינו תקצוב שכל שנה מתפתח בצורה בלתי רגילה.
עופר חוגי: השאלה היא האם יש לכם בכלל יחידת ביקורת שבודקת את הצרכים של המחשוב.
יוליה אלברטון: בוודאי.
יוליה אלברטון: קודם כל, יש ועדה שמאשרת את כל התכניות ואת כל המכרזים.
יוליה אלברטון: ברור שיש על זה ביקורת.
שלום שמחון: האם אנחנו יכולים לאשר את זה?
שלום שמחון: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין פנייה מספר 331 אושרה.
שלום שמחון: פנייה מספר 332.
יוליה אלברטון: שינויים פנימיים בתקציב נציבות מס הכנסה (משרד האוצר).
יוסף יצחק פריצקי: יש לי שתי שאלות.
יוסף יצחק פריצקי: מה זה 100,000 שקל לייעוץ מקצועי ומשפטי?
יוליה אלברטון: זה פשוט תשלום שכר למתמחים.
יוסף יצחק פריצקי: והאם זה לא בא בבסיס התקציב?
יוליה אלברטון: זה בא בבסיס התקציב, אבל זאת גם פנייה של סוף שנה.
יוליה אלברטון: מסיבה כלשהי התקנה הזאת היתה בתת תקצוב, אז הם פשוט עשו שינויים פנימיים, ובמסגרת של איזון של סוף שנה העבירו מתקנות אחרות.
יוסף יצחק פריצקי: כמה כסף מהאמרכלות הולך למלחמה בהון שחור, אם בכלל?
יוסף יצחק פריצקי: מה אתם עושים בדבר הזה?
יוליה אלברטון: חוק איסור הלבנת הון בדיוק עכשיו נידון ברמה של שר המשפטים, מנכ"ל משרד המשפטים ואגף התקציבים במשרד האוצר.
יוליה אלברטון: אני יכולה להגיד לך שבדיוק מחר יש ישיבה בתקצוב הנושא, וזה בעיקר במסגרת של משרד המשפטים.
יוסף יצחק פריצקי: ולא במשרד האוצר?
יוליה אלברטון: ולא במשרד האוצר, אם כי תשובה יותר מדויקת אני אוכל לתת בהמשך ולא עכשיו.
שלום שמחון: האם אנחנו יכולים לאשר את פנייה 332?
שלום שמחון: בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין פנייה מספר 332 אושרה.
איוור קרשנר: היה איזה עיכוב של חבר הכנסת ליצמן, וגם חבר הכנסת פריצקי הצטרף לזה.
איוור קרשנר: זה עניין של 2.6 מיליון שקל היערכות לרפורמה במס.
איוור קרשנר: שואלים אם אין רפורמה כרגע, למה יש צורך בסכום הזה.
יוליה אלברטון: בקשה מספר 039-04.
יוליה אלברטון: במסגרת ההכנה של הרפורמה עבדו צוותים מקצועיים במס הכנסה, שעבדו על כל הניסוח של חוק העיזבון החדש וכל השינויים שצריך לעשות בפקודת מס הכנסה, במידה שהרפורמה הזאת תעבור ותאושר.
יוסף יצחק פריצקי: רפורמה לא תהיה, מס עיזבון אין, מס מתנות לא יהיה, אבל את הכסף הם הוציאו.
שלום שמחון: אבל את העבודה עשו.
יעקב ליצמן: אתם הוצאתם כסף על פרסום, וזה גם חלק מהתקציב.
שלום שמחון: אבל אין עכשיו פרסום.
יעקב ליצמן: אנחנו בוועדה התעקשנו שהפרסום יהיה בכל העיתונים, והוא לא היה.
יעקב ליצמן: התחלתם ולא היה.
יוסף יצחק פריצקי: בסוף גם פרסום לא היה.
יעקב ליצמן: פרסום היה.
יעקב ליצמן: כנראה שיש כסף לנושא פרסום, ואתם רוצים לאשר את זה עכשיו.
שלום שמחון: אבל מה זה משנה?
שלום שמחון: מישהו עבד על החוק והכין אותו.
שלום שמחון: גם אם הוא לא יהיה, מישהו עשה את העבודה.
יוסף יצחק פריצקי: גם מחר אנחנו יושבים פה.
יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש פירוט על מה הוצא 2,600,000 שקל.
יוליה אלברטון: אין שום בעיה.
יוליה אלברטון: אני יכולה להגיד לכם שמעבר לתשלום לצוותים מקצועיים, מדובר כאן על הקמה של יחידה חדשה.
יוסף יצחק פריצקי: בואי לפה מחר ותתני תשובות על זה.
יוליה אלברטון: מקימים יחידה חדשה שהוחלט עליה במסגרת הרפורמה, אבל צריכים להקים אותה בכל מקרה.
יוסף יצחק פריצקי: נא להביא פירוט.
יוסף יצחק פריצקי: משרד הבינוי והשיכון:
איוור קרשנר: יש לנו שתי פניות של משרד הבינוי והשיכון: 337 ו-338.
שי יפתח: אלה שתי פניות ביחד.
שי יפתח: מדובר בשינויים פנימיים בתקציב הסיוע בדיור.
שי יפתח: בתקציב משכנתאות יש שתי תכניות שבהן קצב המימוש בפועל עלה על התחזיות.
שי יפתח: תכנית אחת היא סיוע לרוכשי דירות ביישובי קו העימות.
שי יפתח: שם במהלך השנה במסגרת החלטת ממשלה לסיוע ליישובי קו העימות הגדילו את המענקים, שינו קצת את הכללים, ונתנו קצת יותר הטבות, וזה הביא לגידול משמעותי מאד בקצב המימוש.
יוסף יצחק פריצקי: איפה?
שי יפתח: באזורי עדיפות לאומית.
עופר חוגי: מה זה מבצעים מיוחדים?
שי יפתח: במסגרת התכנית של מבצעים מיוחדים יש מבצע מיוחד – תוספת לעולים לפי ותק.
שי יפתח: עולים שהם למעלה מחמש שנים בארץ ולא רכשו דירה, זכאים לתוספת.
עופר חוגי: הם מקבלים הלוואה וצריכים להחזיר אותה, ואני הבנתי שהם לא מחזירים אותה.
יוסף יצחק פריצקי: היה לנו על זה דיון, הם מחזירים 50%.
שי יפתח: לא, דרך אגב, ההחזרים הם יפים מאד למשכנתאות, ומייד אני אתייחס לזה.
יוסף יצחק פריצקי: משכנתאות מחזירים, לא מחזירים הלוואות.
שי יפתח: שמעתי שיש דחייה בהחזרת ההלוואות של משרד הקליטה והעלייה, אבל זה לא בתחום אחריותי, ולכן אני לא אוכל להתייחס לזה.
שי יפתח: אני מייד אתייחס לנושא של החזרי משכנתאות.
שי יפתח: כאן יש תוספת לעולים לפי ותק.
שי יפתח: משפחות עולים ויחידים שיש להם ותק של מעל לחמש שנים זכאים לתוספת שהיא בין 8,000 ל-40,000 שקל למשכנתא הבסיסית שהם מקבלים, לפי חוק הלוואות לדיור.
שי יפתח: גם כאן יש גידול.
שי יפתח: מאחר שהשנה יש הבשלה של גל העלייה שהגיע ב-1990-1991 והוא מגיע לעשר שנות ותק, העולים הללו מגיעים להטבה המעשית המקסימלית.
יוסף יצחק פריצקי: הכל טוב ויפה, אבל למה אתם מורידים לעולים חדשים?
ויצמן שירי: אני אגיד לך מה הם עשו.
ויצמן שירי: אישרנו לדוגמה לפני שבועיים את מקבצי הדיור.
ויצמן שירי: אני מביא לך דוגמה קלאסית.
ויצמן שירי: למה אתה אומר לי שזה לא נכון?
ויצמן שירי: אמרה לי את זה השרה.
שי יפתח: זה לא שייך לזה.
שלום שמחון: זה משרד הבינוי והשיכון, וזה שינוי פנימי בתוך משרד הבינוי והשיכון.
שי יפתח: הריבית הגבוהה על המשכנתאות החל מחודש מאי האטה את קצב המימוש ביחס לתחזיות שהיו לנו בתחילת השנה - -
שלום שמחון: מי בעד פנייה 337 ו-338?
שלום שמחון: בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין פניות 337 ו-338 אושרו.
יוליה אלברטון: מה לגבי 039-04?
יוסף יצחק פריצקי: לגבי הפנייה שאנחנו עיכבנו, אמרנו שתביאו פירוט.
יוליה אלברטון: לא, יש פנייה נוספת של משרד ראש הממשלה שלא דנו בה.
יוסף יצחק פריצקי: את באה לפה מחר ממילא.
יוסף יצחק פריצקי: מאד חשוב שתביאי פירוט של מה שביקשנו.
שלום שמחון: תודה, אני נועל את הישיבה.
חברי הוועדה: משה גפני אבשלום וילן עופר חוגי אמנון כהן ישראל כ"ץ לימור לבנת יעקב ליצמן נחום לנגנטל רחמים מלול מאיר פרוש יוסף פריצקי מאיר שרית ויצמן שירי שלום שמחון
מ"מ: יצחק סבן יצחק כהן מוסי רז מוזמנים: רוני מילוא שר הבריאות בועז לב מנכ"ל משרד הבריאות מיה מוהליבר משרד הבריאות גבי בן-נון סמנכ"ל תקצוב, משרד הבריאות יעקב פרבשטיין יו"ר פורום ביה"ח הממשלתיים, מנהל ביה"ח פורייה גבי ברבש מנהל ביה"ח איכילוב יהודה רון מנהל אגף תכנון ובינוי, מד"א יעל אנדורן אגף תקציבים, משרד האוצר יגאל גידרון אגף תקציבים, משרד האוצר גלעד ריקלין אגף תקציבים, משרד האוצר גל הרשקוביץ אגף תקציבים, משרד האוצר שי יפתח אגף תקציבים, משרד האוצר עוזי סלנט מנכ"ל קופ"ח מאוחדת צבי אפשטיין מנהל ביה"ח יוספטל צבי שטרן מנהל ביה"ח הדסה עין כרם יהונתן הלוי מנהל ביה"ח שערי צדק משה שני מנהל בית החולים תל-השומר בתיה לוי ההסתדרות החדשה מרק מימוני ההסתדרות הרפואית אלישע ברטוב ההסתדרות הרפואית שלמה פילבר מועצת יש"ע שלמה ועקנין קצין אגמ"ר, פיקוד מרכז חנה גרופר-שגיא נציגת ממשלה במועצת מד"א רמי דיציאן קופ"ח כללית ישראל חוממה קופ"ח כללית מיכאלה גרזון משרד הבינוי והשיכון
נושא: מימון מערכת הבריאות ביש"ע 3.
נושא: חוק הלוואות לדיור (תיקון – זכאות לדיור ציבורי).
נושא: חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (אי ניכוי הוצאות בגין עבודה לא חוקית).
אלי גולדשמידט: אנחנו נפתח במצוקה הכספית של בתי החולים הממשלתיים.
בועז לב: אני אתייחס למצוקתם של בתי החולים הממשלתיים.
בועז לב: אנחנו כמדינה מדשדשים אי שם בתחתית הטבלה של המדינות המתקדמות מבחינת מיטות.
בועז לב: אנחנו נמצאים עם בערך 2.3 מיטות לאלף נפש.
בועז לב: המדינה היחידה שאחרינו היא אנגליה.
בועז לב: כל המדינות האחרות נמצאות במצב הרבה יותר טוב.
לימור לבנת: האם אתה יכול להגיד לנו כמה זה היה לפני שנתיים?
בועז לב: תכף נראה.
בועז לב: לא זו בלבד שמספר המיטות שלנו מ1970 עד היום פחת במחצית, אנחנו גם רואים שהשהייה הממוצעת היא מחצית ממה שהיתה ב1970, כאשר היום היא עומדת על 3.9 יום.
בועז לב: צריך לזכור שמשך הטיפול לא יכול לרדת מאיזה שהוא קו אדום.
בועז לב: החולים נעשים יותר קשים.
בועז לב: קשה ב-4 ימים לטפל בחולה.
בועז לב: הזקנה במסדרון מבטאת את מצוקת האשפוז בהיבט של התפוסות הענקיות.
בועז לב: לקחנו מספר שנים לאחור כדי לראות מה קרה להשקעה במאושפז במערכת האשפוז.
בועז לב: לקחנו את תקציב הקניות של שנים 1998, 1999, 2000, את הצעת התקציב לשנת 2001 ואת מספר האישפוזים בבתי החולים הכלליים, כדי לראות מה אנחנו רוצים פר מאושפז.
בועז לב: נוכחנו לראות שבשנת 1998 היו לנו 2500 שקל למאושפז, כאשר ב-2001 אנחנו צפויים לסדר גודל של 2000 שקל למאושפז.
בועז לב: המשמעות היא שחסר לנו פר חולה 500 שקל.
אלי גולדשמידט: ממה הדבר הזה נובע?
אלי גולדשמידט: האם מזה שהתוספת של 3% בטייס האוטומטי לא מספיקה?
גבי ברבש: אין טייס אוטומטי.
אלי גולדשמידט: אני מדבר על התוספת של ה-3% שניתנה בשנה האחרונה.
מיה מוהליבר: אין לנו תוספת של 3%.
בועז לב: ברור ששום דבר לא נעשה יותר זול.
בועז לב: הטכנולוגיות החדשות הן לא במחיר מציאה.
נחום לנגנטל: האם יכול להיות שיש פחות חולים?
בועז לב: אין פחות חולים.
בועז לב: שנת 2000 היתה אמורה להיות שנה קשה מאוד, ואכן היא היתה כזאת.
בועז לב: היא היתה צריכה להיות שנת ספיגה.
בועז לב: אנחנו צפינו שלקראת 2001 את כל הספיגות ואת כל ההתכווצויות שהתכווצנו בשנת 2000 נוכל קצת להרחיב ולטפל בחולים בצורה ראויה.
בועז לב: זה לא קרה.
בועז לב: מה שאנחנו רואים כבעיות עיקריות:
בועז לב: שחיקה מאוד מהותית בהוצאות הקנייה של בתי החולים מחד, ומנגד שחיקה מתמשכת בתשתיות בתי החולים.
בועז לב: איפה בעצם הפער?
בועז לב: בתקציב הקניות הצפוי לשנת 2001 אנחנו רואים גידול מזערי.
יעקב ליצמן: אולי תפרט על איזה קניות מדובר.
בועז לב: התקציב שממנו מתפעלים את הטיפול בחולים בבתי החולים.
גבי ברבש: 60% מתקציב הקניות זה תרופות.
בועז לב: זה איננו כולל את תקציב השכר.
בועז לב: זה תקציב שבו קונים ומתפעלים את הטיפול בחולים.
ישראל כץ: כל זה אחרי התוספת שאלי גולדשמידט השיג לפני שנה.
בועז לב: הגידול משנת 2000- 2001 הוא 0.7%.
בועז לב: מה נותן לי הגידול הזה?
בועז לב: הוא איננו נותן לי שום ביטוי לעליה בכמות המטופלים וגילם המתקדם.
בועז לב: אין כאן ביטוי לשיפור טכנולוגי כלשהו.
בועז לב: בתי חולים מביאים טכנולוגיות חדשות, מכשירי הדמייה חדשים, ניתוחים חדשים.
בועז לב: אין לזה ביטוי בגידול הזה.
בועז לב: אין ביטוי לדרישות שבחוק, שמנהלי בתי חולים חייבים לעמוד בהן, כמו למשל חוקי בטיחות למיניהם, חוקי חשמל וכו'.
בועז לב: מאחר ואין לזה תקציב, הם חייבים להטיל את זה על תקציב הקניות.
בועז לב: בצורה הזאת תקציב הקניות יוצא נפגע פעמיים.
בועז לב: מבחינת תקציב ההכנסות, כאן יש לנו גידול של 7.5% ביעד ההכנסות, כאשר צריך לזכור שאלה לא הכנסות, זה יעד הכנסות.
בועז לב: בא האוצר ואומר לנו מחד שאנחנו צריכים להגדיל את הכנסותינו ב7.5% לשנה, כאשר מנגד אין לנו עליה מגבילה בתקציב הקניות.
בועז לב: הגידול הזה איננו ראלי.
בועז לב: אנחנו יודעים שאין סיכוי עלי אדמות שנעמוד בו.
אלי גולדשמידט: מה היה הגידול הראלי בתקציב ההכנסות בשנת 2000?
מיה מוהליבר: 2.5%.
בועז לב: היעד.
אלי גולדשמידט: וכמה בפועל?
מיה מוהליבר: בפועל יש לנו בעיה.
מיה מוהליבר: יש לנו נכון להיום, לעניות דעתי, גרעון שנע בסביבות ה-120,150 מיליון.
אלי גולדשמידט: איך זה מתבטא באחוזי גידול ההכנסות?
מיה מוהליבר: 0 גידול.
בועז לב: לא עמדנו ביעד של מעל 2.5% בהכנסות, כאשר כעת שמים לנו יעד של 7%.
סמדר אלחנני: ההכנסות שלכם זו תמונת ראי של סל הבריאות.
ישראל כץ: השביתה חסכה כסף?
בועז לב: מאחר ותקציב ההוצאה מותנה בהכנסה ויעד ההכנסה הוא פיקטיבי, ברור שהגרעון יהיה גדול.
בועז לב: עכשיו יש לנו בעיית תשתיות.
בועז לב: יש את נושא הבטיחות, את התשתיות הרפואיות ואת תשתיות המשק.
בועז לב: אם תסתכלו מה הם החוקים שבהם צריך כל מנהל בית חולים לעמוד, אז יש לנו את חוק החשמל, את תקנות בטיחות אש, את תקנות איכות הסביבה, את המיגון והמקלוט.
בועז לב: יש גם סטנדרטים שאנחנו חייבים בהם, כמו הרחבת מיון, מיטה לכל 2000 ביקורים, חדרי ניתוח, חדר לכל 30 מיטות כירורגיות.
בועז לב: למנהל בית החולים לא צריכה להיות אמירה לגבי האם הוא כן או לא שם אביזרי בטיחות או ספרינקלרים כנגד אש בבית החולים.
בועז לב: המשמעות היא שהוא יצטרך לקחת את התקציב לזה מאותו תקציב קניות אומלל.
רחמים מלול: האם תקנית זה אפשרי שמחלקה תשכון בקרוואן?
בועז לב: התשובה היא לא.
נחום לנגנטל: האם העמדה שאתה כרגע מציג לפנינו היא עמדה של הממשלה?
נחום לנגנטל: יש פה משהו לא מובן.
נחום לנגנטל: האם יש ויכוח בתוך הממשלה?
בועז לב: אני מציג את המצוקות לאשורן.
בועז לב: אני לא אומר לך אם זה מוסכם או לא, אני מציג לך עובדות.
בועז לב: מאחר ויש לי אחריות לגבי בתי החולים ולגבי בריאות הציבור, אז אני מוכרח להציג לך את הדברים לאשורם.
בועז לב: יש פה פנייה לוועדת הכספים על-מנת שהיא תסייע לנו במצוקה הזאת.
מיה מוהליבר: זה דבר שנכתב על ידי האוצר באופן חד צדדי, ללא הסכמה איתנו.
מיה מוהליבר: במפורש הודענו שאנחנו לא מסכימים.
מיה מוהליבר: השנה המכריעה שהתחילה לדרדר את בתי החולים בצורה שממש הורגשה היתה שנת 1999.
מיה מוהליבר: בשנת 1998 התחילה המצוקה, כאשר בשנת 1999 המצוקה כבר הוחמרה והורגשה.
מיה מוהליבר: הסיבה שגרמה לגרעון היתה שהמדיניות של משרד האוצר לגבי תקצוב בתי החולים השתנתה.
מיה מוהליבר: ישנם הסכמי שכר והסכמי תקינה של האוצר עם האיגודים המקצועיים.
מיה מוהליבר: לגבי הרופאים נקבע בורר, כאשר הבורר קבע ש-50% זה ספיגה של בתי החולים.
מיה מוהליבר: הכל היה טוב, רק שבתי החולים לא היו יכולים לספוג את העלות של הסכמי התקינה והשכר.
מיה מוהליבר: המשמעות של ספיגה היא שמורידים מסעיפי קניות ומעבירים לסעיפי שכר.
מיה מוהליבר: באחיות עוד לא היתה בוררות ולא היתה הסכמה, ובכל זאת את אותם כללי משחק שהונהגו לגבי הרופאים הוחלט גם להנהיג לגבי האחיות.
מיה מוהליבר: בשנת 1999 התחלנו ליישם את תוכנית האשפוז לשנת 2000 שהממשלה והכנסת אמרו שהיא חייבת להיות, כלומר תוספת תקנים לבתי החולים לגבי אותן מיטות שנפתחו, תקצוב שכר שלא היה.
מיה מוהליבר: המשמעות של זה היתה הורדה מסעיפי קניות והעברה לשכר.