GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי גולדשמידט: יוני קפלן: אבל לא עליהם משלמים מסים.
אלי גולדשמידט: הדו"חות הרבעוניים נועדו לבעלי המניות, כדי לדעת מה שווי המניה בבורסה ומה עשתה המניה בבורסה.
אלי גולדשמידט: אבי הלר, אתה עבדת במס הכנסה, אז תיתן את הפתרון הטכני.
יוני קפלן: מסים משלמים על בסיס של מדידה שנתית.
ישראל שטראוס: זה לא נכון, אפשר לרשום בכל יום חברה.
יוני קפלן: מסים משלמים על בסיס של מדידה שנתית - גם הרווח וגם ההפסדים.
יוני קפלן: כששותפו של ישראל שטראוס לשעבר, מר רבינוביץ, היה נציב מס הכנסה, אחרי שהוא היה בפרקטיקה במשרד רואי חשבון ואפשרו שנות מס מיוחדות – לכל אחד לקבוע את שנת המס המיוחדת לפי תאריכים מסוימים – הוא ידע בדיוק איזה תכנונים אפשר לעשות סביב שנות מס מיוחדות.
יוני קפלן: התיקון הכי משמעותי שהוא העביר בתקופת כהונתו כנציב היה חסימת שנות המס המיוחדות וקביעת שנת מס אחידה ל-31 בדצמבר 2000, עם אישורים מאד מאד ספציפיים מתי ניתן יהיה לעשות את זה.
יוני קפלן: הוא עשה את זה.
יוני קפלן: ישראל שטראוס לא אוהב את זה, אבל זה המצב.
יוני קפלן: למה הוא עשה את זה?
יוני קפלן: כי הוא ידע בדיוק מה האפשרויות לעשות את הדברים האלה במהלך השנה.
יוני קפלן: לכן, אני חושב שמה שאנחנו הצענו, מיזוג בדרך של החלפת מניות - כמו שגד סואן אמר - זה בגלל שאנחנו מערכת שרוצה לשרת את הציבור, וגם רוצה לאפשר את התהליך הזה.
יוני קפלן: מצד שני, להתחיל לגבות הכנסות והפסדים במהלך השנה - -
ויצמן שירי: אתם כנראה לא ערוכים, וזאת הבעיה היחידה.
אלי גולדשמידט: אבי הלר, האם אתה יכול לתת הצעה פרקטית למעבידיך לשעבר, איך לפתור את הבעיה?
אבי הלר: הם יודעים יותר טוב ממני.
אבי הלר: פרקטית, אין שום בעיה לכל מי שבא לעשות מיזוג, לעשות דו"ח לצורכי מס למועד המיזוג.
אבי הלר: אין שום בעיה טכנית ומהותית לעשות את זה.
ויצמן שירי: מאזן בוחן כזה.
אבי הלר: לא, דו"ח לצורכי מס.
אבי הלר: בהיבט המהותי, לטעמי יוני קפלן – ופה אני חולק עליך – גם אין בעיה מהותית.
אבי הלר: בגלל שיש פטור במיזוג ובגלל שרואים את זה למעשה כעסקה שלא יוצרת חבויות במס, גם הצורך לבוא ולקבוע מה חבות המס ליום המיזוג מתייתר.
אבי הלר: אז אפשר לפתור את זה גם טכנית בדו"ח לצורכי מס למועד המיזוג וגם מהותית.
משה אשר: הרי במיזוגים יש מקרים שבהם אנחנו לוקחים את ההפסד שהיה צבור באחת החברות, ואומרים: לגבי אותו הפסד אחרי המיזוג, אנחנו דוחים אותו ופורסים אותו לחמש שנים ועושים כל מיני סעיפים אנטי תכנוניים בצורה כזאת שהתמריץ למיזוג לא יהיה חסכון במס כתוצאה מקיזוז ההפסדים.
משה אשר: אני רוצה לראות איך אתה מודד הפסד לצורכי מס בשנה שיש מיזוג, באמצע.
אבי הלר: מה הבעיה?
אבי הלר: זה עניין טכני לחלוטין.
יוני קפלן: זה עניין טכני, אבל עניין טכני מורכב.
יוני קפלן: כל פקודת מס הכנסה היא טכנית.
ישראל שטראוס: עם כל הכבוד לעמיתיי, גם אני בוגר מס הכנסה, והיו לי שני שותפים שהיו נציבי מס.
ישראל שטראוס: דו"ח כספי מבוקר בלתי מסויג לכל תאריך שהוא.
ישראל שטראוס: בכל יום מימות השנה זה מתואם לצורכי מס, כי נכון מה שיוני קפלן אומר, ואני אצטט אותו: חישוב מס במדינת ישראל הוא שנתי.
ישראל שטראוס: זה נכון, אבל אם אדם נולד באמצע השנה, מחשבים לו מס מיום לידתו, ואם הוא מת באמצע השנה, מחשבים לו מס עד יום מותו.
יוני קפלן: אבל אדם שנולד באמצע השנה זה לא גלגול נשמות, זה דבר חדש.
ישראל שטראוס: כל הדברים האלה הם לא רלוונטיים.
ישראל שטראוס: הדבר היחיד זה שיהיה דו"ח כספי מבוקר ולא מסויג.
ויצמן שירי: יוני קפלן, מציעים פה שני מועדים: יוני ודצמבר.
ויצמן שירי: האם זה הגיוני?
ישראל שטראוס: תגיד לפחות רבעון מבוקר.
יוסי הולנדר: בין כה החברות עושות רבעונים מבוקרים.
אוסקר אבו-ראזק: רק חברות ציבוריות.
יוסי הולנדר: גם הפרטיות שמושקעות עושות רבעון מבוקר.
יוסי הולנדר: ישראל שטראוס: דו"ח כספי מבוקר, כמו שאבי הלר אמר, ומתואם למטרות מס.
יוסי הולנדר: נקבע כללים בנושא הזה.
יוני קפלן: אני מוכן שנקים פה צוות עבודה משותף, שיקבע כללים שיאפשרו לנציב במקרים מיוחדים לאשר מיזוג שלא בדרך החלפת מניות במהלך השנה.
חגי אופנהיים: פיצול - -
יוני קפלן: נבוא עם זה לחוד.
אלי גולדשמידט: סוף סוף יש פתרון.
אלי גולדשמידט: אנחנו לא מעכבים, אבל אנחנו נוסיף סעיף שבמקרים מיוחדים רשאי יהיה הנציב לאפשר ביצוע פיצול או מיזוג שלא בדרך החלפת מניות גם במועד אחר, על פי כללים שייקבעו, או תקנות שיאושרו באישור ועדת הכספים.
סמדר אלחנני: יש מועדים.
אלי גולדשמידט: תוך שלושה חודשים מיום קבלת החוק, או משהו מהסוג הזה.
סמדר אלחנני: כדי שאנשים לא "ייפלו בדרך".
ויצמן שירי: מה לגבי שני מועדים: יוני ודצמבר?
אלי גולדשמידט: יש בעיה של מחשב.
אנה שניידר: אם האישור יתבצע על ידי הנציב, זה בלי ועדת כספים?
אלי גולדשמידט: זה יהיה באישור הנציב בלי ועדת הכספים.
אלי גולדשמידט: תמצאו את הניסוח.
אלי גולדשמידט: אנה שניידר: הנושא הבא הוא לא להגביל את האפשרות של גיוס הון בחברה, וזה סעיף חדש.
אלי גולדשמידט: זאת הצעתו של אבי הלר.
צבי משה פרידמן: קיימנו בזמנו דיונים על התקלות בחוק המיזוגים.
צבי משה פרידמן: יש הוראה שאומרת שאם אני מביא משקיע חיצוני לחברה, לאחר שעשיתי שינויי מבנה, אני יכול להקצות לו מקסימום 20%, ורק בהנפקה בבורסה - 50%.
צבי משה פרידמן: קודם כל, אף פעם לא הבנתי למה לגבי משקיע אסטרטגי זה רק 20% ובורסה – 50%.
אוסקר אבו-ראזק: מה זה משקיע אסטרטגי?
אוסקר אבו-ראזק: מישהו מחוץ לארץ?
צבי משה פרידמן: לא, כל משקיע רציני.
צבי משה פרידמן: אני אתן לך דוגמה פשוטה.
צבי משה פרידמן: יש חברה שרוצה להביא משקיע נוסף לחברה, אבל רק בגלל הפעילות, היא לא רוצה לשתף אותו גם במקרקעין.
צבי משה פרידמן: מה היא עושה?
צבי משה פרידמן: מעבירה את הפעילות לפי סעיף 104, אבל המשקיע רוצה יותר מ-20%.
צבי משה פרידמן: אי אפשר לבצע את הפעולה הזאת.
צבי משה פרידמן: אלה עסקאות שנעשות יום יום והן חסומות.
צבי משה פרידמן: כבר היו לנו כמה דיונים על זה בזמנו, כולל ברמות של שר האוצר, והיו מקרים שאמר שר האוצר: הדבר הזה יתוקן בחוק.
יוני קפלן: תמיד זה היה לפני מועד פרישתו.
יוני קפלן: ..
אוסקר אבו-ראזק: אם זה 90% זה בסדר?
צבי משה פרידמן: לא, 50%.
יוני קפלן: האם זה בסדר, אם נאמר שאחרי הרפורמה תעבור, נגדיל את האחוז?
יוני קפלן: ההגבלה נעשית בגלל הפער שקיים היום בשיעורי המיסוי בין דיבידנד לרווחי הון.
צבי משה פרידמן: למה בבורסה מרשים 50%?
צבי משה פרידמן: למה אתה כובל אותי?
צבי משה פרידמן: המשקיע אמיתי.
אוסקר אבו-ראזק: כי הציבור לא יכול להחליט על חלוקת דיבידנד, אבל אם אני לוקח משקיע אחד, הוא כן יכול להחליט על חלוקת דיבידנד.
אוסקר אבו-ראזק: היו"ר אלי גולדשמידט: אני לא יכול דרך הצעת חוק לעשות תיקונים מבניים.
אוסקר אבו-ראזק: אנחנו לוקחים בחשבון את הצהרתו של הנציב, שאם הרפורמה תתקבל ומס רווחי הון יירד ל-25%, הוא ייזום תיקון ברוח הדברים שאתה הצגת.
אוסקר אבו-ראזק: מה הנושא הבא?
אנה שניידר: הנפת חברה בת.
אוסקר אבו-ראזק: זה בכלל לא בחוק.
סמדר אלחנני: זה סעיף חדש.
אלי גולדשמידט: זאת אותה תשובה.
אלי גולדשמידט: אחרי שתעבור הרפורמה, הוא יביא תיקון ברוח הזאת.
אלי גולדשמידט: מה הנושא הבא?
אנה שניידר: תחולה על שינויי מבנה.
אלי גולדשמידט: האם זה הנושא האחרון?
אנה שניידר: קשורים לזה ההחמרות.
אלי גולדשמידט: ברור, זה אותו נושא.
אלי גולדשמידט: קודם כל, האם יש למישהו התנגדות שכל מה שקשור להטבות יתחיל מהאחד בינואר 2000?
אלי גולדשמידט: אני חושב שאין לאף אחד התנגדות.
אלי גולדשמידט: יש לנו שלוש החמרות, כפי שאתם הגדרתם.
אוסקר אבו-ראזק: סעיף 1 וסעיף 17.
יוני קפלן: סגירת פרצות זה המינוח.
אלי גולדשמידט: אם זה יחול מהיום, או מיום קבלת החוק – אני שואל שאלה עקרונית – מה הנזק שייגרם?
אלי גולדשמידט: יוני קפלן: תציג את סגירת הפירצה.
אוסקר אבו-ראזק: לדעתי, כל הפילוסופיה של ההתנגדות היא מוזרה ולא במקום.
אוסקר אבו-ראזק: הם מדברים על אותו אחד שעשה כבר שינוי מבנה, עוד לא מכר, עוד לא מימש, והחשש הוא שעכשיו בהוראה הזאת בסעיף 1(א), כשימכור בעוד שנה, נחיל עליו את התיקון.
אוסקר אבו-ראזק: זאת הבעיה.
אבי הלר: ואם מימש באפריל?
אבי הלר: זה חל עליו.
יוני קפלן: תסביר מה היא סגירת הפירצה.
אוסקר אבו-ראזק: ישראל שטראוס, תגיד לי למה אתה מתנגד לסעיף 1.
יוני קפלן: תן לצבי משה פרידמן לומר.
אוסקר אבו-ראזק: לא צבי משה פרידמן, ישראל שטראוס התנגד.
אוסקר אבו-ראזק: צבי משה פרידמן מסכים לסעיף 1, הוא לא מסכים רק לסעיף 17.
אוסקר אבו-ראזק: תסביר קודם את תכנון המס.
צבי משה פרידמן: סעיף 104 מאפשר להעביר נכס בדחיית מס.
צבי משה פרידמן: סעיף 101 אומר שאם אני רושם מניות בבורסה, זה ייחשב כמכירה.
צבי משה פרידמן: אני יכול לדחות את המס, ובמקרה כזה המכירה הראשונה תחויב במס.
צבי משה פרידמן: אם היו לי מניות סחירות בבורסה שהעברתי לפי סעיף 104 לחברת בת, לפי החוק זוהי מכירה.
צבי משה פרידמן: כשחברת הבת מוכרת את המניות, זאת כבר מכירה שנייה, ואז הטענה היא שמכירה שנייה לא חייבת במס, אלא רק המכירה הראשונה חייבת במס.
ישראל שטראוס: אם רוצים לתקוף את הצד המשפטי של זה, שיילכו לבתי משפט.
ישראל שטראוס: אנשים עושים את זה משנת 1994.
יוני קפלן: אז מה אתה אומר?
יוני קפלן: על מה אתם מגינים פה?
יוני קפלן: חברה פרטית נרשמת למסחר בבורסה.
יוני קפלן: מניות פרטיות שמוכרים אותן חייבות במס.
יוני קפלן: מניות שנסחרות בבורסה, פטורות ממס.
יוני קפלן: פעם היו לוקחים את המניות, רושמים אותן למסחר בבורסה ומוכרים אותן למחרת המסחר, וזה היה פטור ממס.
יוני קפלן: חסמו את זה, ואמרו שאת יום הרישום שנרשם למסחר בבורסה יראו כיום המכירה, ולכאורה אתה יכול לשלם באותו יום מס.
יוני קפלן: אבל מה אז?
יוני קפלן: כמו פה, אין תזרים מזומנים.
יוני קפלן: באו ואמרו: נאפשר רק למי שרוצה – זה סעיף אופציונלי – לדחות את יום הרישום ליום המימוש בפועל, וביום המכירה הראשונה בפועל הוא יהיה חייב במס.
יוני קפלן: זה סעיף 101.
יוני קפלן: בשנת 1994 אותה ועדה שאני קראתי לה מקודם הוועדה הציבורית - ושהיו בה חברים גם רואי החשבון - אמרה שאפשר להעביר מניות לחברה.
צבי משה פרידמן: גם ב-1995.
יוני קפלן: מבחינת החוק, האירוע הזה בו אתה לוקח את המניות האלה ומעביר אותן לחברה חדשה, רואים אותו כמכירה.
יוני קפלן: אבל כשבחוק המיזוגים אמרו שאפשר להעביר אותן לחברה, יצרו פטור ממס.
יוני קפלן: לכאורה, יש היום טענה שאומרת שאפשר לעשות את המכירה הראשונה אחרי הרישום למסחר בבורסה כהעברה לחברה פטורה ממס, וכשהחברה תמכור את זה בפעם השנייה, זאת כבר לא תהיה המכירה הראשונה וזה יהיה פטור לאורך כל הדרך.
יוני קפלן: זאת אומרת, הפכת מניה פרטית ומכרת אותה למניה פטורה לאורך כל הדרך, זאת אומרת:
יוני קפלן: הפכת מניה פרטית ומכרת אותה למניה פטורה לאורך כל הדרך.
יוני קפלן: כמו שישראל שטראוס אמר מקודם, אנחנו מתנגדים לפרשנות הזאת לאורך כל הדרך, ואנחנו אומרים בתיקון הזה שזה לא יתקיים.
יוני קפלן: הם אומרים שזה בסדר ושזה צודק.
אלי גולדשמידט: מה עשו אלה שפעלו על פי זה במהלך השנה?
אלי גולדשמידט: אבל עברנו פעם את הדיון הזה בנושא אחר.
יוני קפלן: אותו דבר היה בתיקון שנעשה באוקטובר 1998, תיקון מספר 11.
יוני קפלן: נדמה לי שצבי משה פרידמן גם השתתף בדיון.
יוני קפלן: הדיון התקיים בבית אמות משפט.
יוני קפלן: נעשתה טעות - שם זה היה כתוב במפורש בחוק – בחקיקה באוקטובר 1998, שאפשרה בקרנות נאמנות מסויגות להגיע - -
אלי גולדשמידט: אתם שלחתם חוזרים והזהרתם אותם.
יוני קפלן: שלחנו חוזרים, וגם באנו לתקן את החקיקה.
יוני קפלן: ביקשנו לתקן את החקיקה בתחולה רטרואקטיבית.
אלי גולדשמידט: לאחד בינואר 2000.
יוני קפלן: לא, 1999, ואתם חברי הוועדה לא הסכמתם, אבל הסכמתם באותה שנת מס.
יוני קפלן: היו"ר אלי גולדשמידט: אני מציע לחברי הכנסת ויצמן שירי, עופר חוגי ולי לפעול על פי הנחייתה של היועצת המשפטית שלנו.
יוני קפלן: על דעת כולם יש פה פרצה.
יוני קפלן: צריך לשלם את המס.
יוני קפלן: השאלה היא האם ההחלה מאחד בינואר 2000 – שזה עדיין בשנת המס – יש בה כדי לפגוע בטענה המשפטית המרכזית שבדיני מס והחמרות לא מפעילים את זה רטרואקטיבית.
יוני קפלן: אני רוצה לשמוע את היועצת המשפטית, ואני אפעל לפי מה שהיא אומרת.
אנה שניידר: זאת לא החמרה, ואנחנו נמצאים באותה שנת מס.
ויצמן שירי: עד דצמבר זו אותה שנה.
מרים אילני: אני רוצה להגיד את עמדת משרד המשפטים.
מרים אילני: גם בהחמרות, אם זאת אותה שנת מס, בחקיקת משנה אנחנו מאשרים את זה, אז קל וחומר בחקיקה ראשית.
אלי גולדשמידט: האם דוידה לחמן-מסר בכל זאת רוצה לבוא?
מרים אילני: היא בדרך.
אלי גולדשמידט: האם זאת עמדתה?
מרים אילני: אני לא יודעת אם זאת עמדתה.
יוני קפלן: עשינו את זה איתה.
אוסקר אבו-ראזק: סעיף 17 זה אותו עיקרון.
אלי גולדשמידט: מכיוון שמדובר באותה שנת מס ובנושא שאין עליו מחלוקת שהוא צריך להיות מתוקן, ואין פה החלה לפני האחד בינואר 2000, אנחנו נאשר את זה.
אלי גולדשמידט: לדעתי, אפשר להצביע על הכל.
צבי משה פרידמן: יש עוד החמרה.
אנה שניידר: זה אותו עיקרון.
מאיר לינזן: האם אתה עדיין דן בנושא הזה?
אלי גולדשמידט: לא, אני רוצה להצביע על החוק ו"לגמור את הפרשה".
מאיר לינזן: דיברנו על תחולה על ארגונים - -
אוסקר אבו-ראזק: שרשרת מיזוגים?
אוסקר אבו-ראזק: !
מאיר לינזן: אמרנו שנעשה את זה בהצהרה במקום תיקון.
אנה שניידר: הוא הצהיר לפרוטוקול.
יוני קפלן: כבר אמרתי שלגבי מיזוגים שייעשו החל מהאחד בינואר 2000, אבל הם המשכים של מיזוגים קודמים, אנחנו נאפשר את זה.
יוני קפלן: לגבי כל התיקונים שאנחנו אומרים פה שהם תיקוני העברה למצב קודם בפרשנות המקלה - לא בעניין הזה - וכל מיני דברים שהיו שנויים במחלוקת, לא נאמר שהתחולה פה היא האחד בינואר 1994, זה בלתי אפשרי; אבל בחוזר שנוציא בעקבות התיקון, אנחנו ננחה את האנשים שלנו לפרש לפי מה שעבר בחקיקה.
אלי גולדשמידט: אני אומר לפרוטוקול שזה היה בתשובה למאיר לינזן, שביקש את ההצהרה הזאת בגופו של הפרוטוקול.
ויצמן שירי: לא קיבלתי תשובה לשרשור בעניין של מועד תחילת הספירה.
יוני קפלן: כל פעם מתחילה התקופה.
ויצמן שירי: אז אין לזה סוף, וזה מה שאני מנסה להסביר.
אלי גולדשמידט: כל זמן שזה מיזוג אמיתי והוא לא מוכר, אין לזה סוף.
אוסקר אבו-ראזק: אם כל המדינה תתמזג, לא תהיה שום בעיה.
יוני קפלן: אם אין לזה סוף, מה הבעיה?
ויצמן שירי: יש סיכוי שלא ישלמו מס.
יוני קפלן: גם אם עשה מיזוג אחד לא בשרשרת ואין מימוש, אין מס.
ויצמן שירי: דיברנו אתמול על החלפת מניות.
יוני קפלן: החלפת מניות זה משהו אחר.
יוני קפלן: החלפה זה לא מיזוג.
ויצמן שירי: אני מדבר על החלפת מניות.
ויצמן שירי: אתמול דיברתי על עניין החלפת מניות.
ויצמן שירי: נאמר שאם אני עושה החלפת מניות ובעוד חצי שנה אני עוד פעם עושה שרשור, הספירה עוד פעם נדחית ועוד פעם.
ויצמן שירי: מדובר על סעיף 103כ.
ויצמן שירי: אמרת לי שתחזיר לי תשובה.
חגי אופנהיים: למה אין?
חגי אופנהיים: אם אתה עושה מיזוג בשרשרת - -
ויצמן שירי: לא מיזוג.
יוני קפלן: מיזוג בדרך של החלפת מניות.
חגי אופנהיים: - - תקופת המגבלות תהיה ממועד המיזוג הראשון.
חגי אופנהיים: מה זה מיזוג בשרשרת?
חגי אופנהיים: המיזוג השני או השלישי, בא בתקופת של המגבלות של המיזוג הקודם.
חגי אופנהיים: ויצמן שירי: אז עכשיו אתה אומר משהו אחר ממה שאמרת אתמול.
חגי אופנהיים: אם המועד הקובע זה המיזוג הראשון, זה בסדר.
יוני קפלן: אני הטעיתי אותו.
אלי גולדשמידט: בשעה טובה הגענו לסיום העניין.
אלי גולדשמידט: אני מצביע על כל מה שסיכמנו עכשיו, ואחרי זה נצביע על כל החוק.
אלי גולדשמידט: אנחנו מצביעים על התיקונים עברנו עליהם עכשיו.
אלי גולדשמידט: בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין התיקונים לעיל התקבלו.
אלי גולדשמידט: הם אושרו פה אחד.
אלי גולדשמידט: עכשיו אנחנו מצביעים על כל החוק, בכפוף לכל התיקונים: דף התיקונים הטכניים שדיברנו עליו והתיקונים שסוכמו כאן, כשאנחנו מסמיכים את היועצת המשפטית שלנו יחד עם היועצים המשפטיים של הנציבות, להכין את הנוסחים.
אנה שניידר: האם להביא את זה למחר?
אלי גולדשמידט: לא צריך להביא את זה אלינו שוב, כי ברמה העקרונית הסכמנו על הכל.
אלי גולדשמידט: אנחנו מאד סומכים עליכם שתמצאו את הניסוחים הטובים.
אלי גולדשמידט: בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 124) (הקלות במתן הטבות לשינויי מבנה), התש"ס-2000 התקבלה להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
אלי גולדשמידט: תודה, הצעת החוק אושרה פה אחד להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
אלי גולדשמידט: יש פנייה מעוכבת בעניין משרד העבודה והרווחה, שמספרה 23024.
דני ארטום: הפנייה כוללת שני אלמנטים: אחד – העסקת המדריכים במרכזי ההכשרה בשעות אפקטיביות, כשהם כבר עובדים בתקופה הזאת במשמרת שנייה, על מנת להרחיב את הטיפול; השני – הזזה פנימית של סעיפי מיכון של המשרד.
אלי גולדשמידט: מי בעד אישור הפנייה?
אלי גולדשמידט: בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין פנייה מספר 23024 אושרה.
אלי גולדשמידט: תודה, הפנייה אושרה.
אלי גולדשמידט: הוצאות חירום אזרחיות: היו"ר אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים להוצאות חירום אזרחיות, פנייה מספר 16009.
אלי גולדשמידט: זוהי פנייה בנושא פיקוד העורף, שעניינה מרכיבי ביטחון.
אלי גולדשמידט: אין מי שיציג את הפנייה.
יעקב ליצמן: אני מציע להצביע.
יעקב ליצמן: אני אסביר את זה בדיוק כפי שהם יסבירו.
אלי גולדשמידט: אין לי ספק שזה צריך לעבור, ואין לי ספק שכולם יצביעו בעד.
יעקב ליצמן: מה שהרפרנטים עושים זה לקרוא בקול רם את הפנייה.
יעקב ליצמן: תעשה את זה אתה, וזהו זה.
יעקב ליצמן: מדובר במרכיבי ביטחון.
יעקב ליצמן: זאת הודעה שצריך לחכות 21 יום כדי שתיכנס לתוקף, אלא אם אנחנו מאשרים אותה עכשיו, ואז האישור נכנס לתוקף באופן מיידי.
יעקב ליצמן: ברגע שזאת הודעה, אין אפילו צורך בהסבר.
אמנון כהן: יש לנו רמת אינטליגנציה מינימלית כדי לאשר את זה גם בלי רפרנט.
סמדר אלחנני: ביקשו לקצר את ההליך.
יעקב ליצמן: כן, אז אין צורך בהסבר.
איוור קרשנר: שרון גמבשו יציג את הפנייה בעניין פיקוד העורף.
שרון גמבשו: הפנייה עוסקת בהעברת עודפים בתקציב הוצאות חירום אזרחיות.
יעקב ליצמן: האם אתה רפרנט בנושא הזה?
שרון גמבשו: מדובר בהעברת עודפים מחויבים מתקציב 1999 לתקציב 2000, בגין פרויקטים שהחלו בשנת 1999 ונמשכים בשנת 2000.
שרון גמבשו: היו התקשרויות עם ספקים או קבלני ביצוע בגין מרכיבי ביטחון בצפון, ביישובי יש"ע.
אמנון כהן: האם זה לא קשור למצב היום?
שרון גמבשו: זה תקציב שהיה בשנת 1999.
שרון גמבשו: הגופים התקשרו בגין התקציב הזה, והכסף מועבר רק השנה במימון.
אלי גולדשמידט: בסדר, פנייה מספר 16009 אושרה.
אלי גולדשמידט: אין רפרנט לנושא הבא.
אלי גולדשמידט: איוור קרשנר:
אלי גולדשמידט: עד שראש אגף תקציבים יגיע בקשר ל"פנייה הגדולה", נדון בעוד כמה פניות קטנות, מכיוון שלפני כן לא הגיעו כל הרפרנטים.
איוור קרשנר: מדובר בפניות 364, 365 ו-369 עד 371, וכולן בנושא ריבית וחובות.
הילה אייל: בפנייה 364 מדובר בסעיף תשלום חובות ריבית.
הילה אייל: הפנייה נועדה להעביר סכום של כמיליארד וחצי שקל בין תכניות בסעיף.
אלי גולדשמידט: ולו מהטעם שמדובר בסכום מאד לא קטן, תסבירי לנו בבקשה את הטכניקה.
אלי גולדשמידט: למה צריך להעביר מסעיף לסעיף?
הילה אייל: לא מדובר על העברה מסעיף לסעיף, אלא בתוך סעיף תשלום ריבית.
הילה אייל: הפנייה נועדה לבצע התאמות בסעיף בהתאם לאומדן הביצוע של כל אחד ממרכיבי הריבית השונים על בסיס לוחות הסילוקין ואומדן התשלומים עד סוף שנה זו.
אלי גולדשמידט: בסדר, אבל למה זה צריך לבוא אלינו?
הילה אייל: כי ברמות של תשלומי חובות, סך הסעיף מסתכם ב-26 מיליארד שקל, ולא תמיד בתחילת השנה אפשר לדעת את הסכומים המדויקים.
אלי גולדשמידט: האם המשמעות היא שיש פה הגדלת סכום?
הילה אייל: אין פה הגדלת סכום.
הילה אייל: השינויים הם בתוך הסעיף.
הילה אייל: היו"ר אלי גולדשמידט: בין מה למה?
הילה אייל: בין מלוות שונים, זאת אומרת:
הילה אייל: תשלומי ריבית בגין מלווה מסוים להעביר למלווה אחר וכו'?
הילה אייל: נכון, מלוות פנים, מלוות חוץ, מלוות בינממשלתיים וכו'.
הילה אייל: אלה הסכומים.
אלי גולדשמידט: מה אתם אומרים?
אלי גולדשמידט: אני לא רואה עם זה בעיה.
נחום לנגנטל: אני גם בעד.
הילה אייל: בסעיף 365 מדובר על תשלום חובות קרן.
הילה אייל: הפנייה נועדה להעביר סכום של כאר
הילה אייל: בעה מיליארד וחצי שקל בתוך הסעיף בין המרכיבים השונים בהתאם לאומדן המשרד.
אלי גולדשמידט: אתם מאד מבהילים אותנו בגלל גובה הסכומים, מה יגידו על זה שתוך דקה אנחנו מאשרים ארבעה מיליארד וחצי שקל?
הילה אייל: אנחנו מדברים פה על סעיף של 47 מיליארד שקל.
אלי גולדשמידט: זה לא משנה שזה חלק מסכום עוד יותר גדול.
הילה אייל: הפנייה מדברת על העברה של סכום של ארבעה מיליארד וחצי שקל בתוך הסעיף, כשלמעשה המקור ל-2.5 מיליארד מתוכם הוא רזרבה בתוך הסעיף.
הילה אייל: בתחילת השנה אנחנו לא תמיד יודעים את המספרים המדויקים, ולכן אנחנו מקצים סכום מסוים מהרזרבה.
אלי גולדשמידט: אבל האם בניגוד לריביות, סכומי קרן צריך לדעת מראש?
אלי גולדשמידט: תשלומי קרן, בניגוד לריבית, זה לא דבר שמשתנה.
הילה אייל: זה כן משתנה - -
אלי גולדשמידט: והכל עדיין בתוך המכלול השלם?
הילה אייל: כן, הכל בתוך סעיף 84.
ישראל כץ: מה זה מלוות פנים?
הילה אייל: יש שני מרכיבים מרכזיים בתשלומי החובות: חוץ ופנים.
הילה אייל: מה שאתה משלם כנגד פנים, מורכב ממלוות באמצעות מנהל מלוות המדינה למשל, מלוות סחירים, מלוות לא סחירים, כספי אמיסיות וכו'.
אלי גולדשמידט: מי בעד פנייה 365?
אלי גולדשמידט: בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין פנייה מספר 365 אושרה.
אלי גולדשמידט: פנייה מספר 365 אושרה.
אלי גולדשמידט: אנחנו עוברים לפנייה 369.
הילה אייל: שלוש פניות שעולות במרוכז בפנייה אחת הן 369, 370 ו-371.
אלי גולדשמידט: גם הן בנושא תשלום חובות וריבית.
יעקב ליצמן: יש הרבה כסף לשלם חובות.
אלי גולדשמידט: מה מופיע בחוק התקציב לתשלום חובות, לא משתנה.
יעקב ליצמן: הגבייה מעל למתוכנן - -
סמדר אלחנני: אני אסביר את זה.
סמדר אלחנני: היו"ר אלי גולדשמידט: זה לא שייך לפנייה הזאת.
הילה אייל: הפנייה הזאת נועדה לעשות התאמה בין מרכיב הקרן למרכיב הריבית בתוך תשלום חובות בסך של מיליארד וחצי שקל, בהתאם ללוחות הסילוקין ולאומדן הביצוע של התשלומים עד סוף השנה הנוכחית.
אלי גולדשמידט: זה בדיוק כמו הסעיפים הקודמים.
אלי גולדשמידט: בעד – רוב נגד – מיעוט נמנעים – אין פניות מספר 369-371 אושרו.
אלי גולדשמידט: פניות מספר 369-371 אושרו.
הילה אייל: פנייה מספר 358 זאת הפנייה האחרונה.
הילה אייל: זאת פנייה שנועדה לעשות העברה בתוך סעיף גמלאות בסך של 34,000,000 שקל.
הילה אייל: מדובר בהעברת סכום של 34,000,000 לתכנית גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון.
אלי גולדשמידט: אני מבקש שתתבצע בדיקה על ידי סמדר אלחנני.
אלי גולדשמידט: מכיוון שמדובר פה בגמלאות לנושאי משרה, אולי זה נוגע לחברי כנסת.
הילה אייל: בסך הכל מדובר כאן בתשלום על פי חוק הגמלאות.
אלי גולדשמידט: אני רוצה שסמדר אלחנני תראה את זה ותיתן לזה את תעודת ההכשר שלנו.
הילה אייל: לי אין בעיה.
הילה אייל: אני יודעת שאני מעבירה פנייה שהיא על פי חוק הגמלאות.
אלי גולדשמידט: אף אחד לא חושד שזה לא בסדר.
אלי גולדשמידט: הרי את מגיעה אלינו לא רק כדי שנאשר את הפניות ונשמש כחותמת גומי.
אלי גולדשמידט: הילה אייל: אני מסבירה ש-34,000,000 שקל זה הסך הכל לתכנית הזאת, שמתוכם 30,000,000 שקל מיועדים לשופטים, דיינים וקאדים; 3,000,000 שקל מיועדים למנכ"לים, מקביליהם ואחרים; ומיליון שקל מיועד לנשיא ולחברי ממשלה.
עופר חוגי: האם יש גידול?
אלי גולדשמידט: בגלל שמדובר בנושאי משרה, ובגלל שבאיזשהו מקום זה גם יכול להשליך עלינו או על חברינו, אני מציע שהפנייה הזאת תקבל תשומת לב מהודקת יותר ושסמדר אלחנני תראה אותה.
אלי גולדשמידט: אם הכל יהיה בסדר, נאשר אותה ביום שני.
סמדר אלחנני: ברצון רב.
סמדר אלחנני: תעבירו לי בבקשה את הפנייה המפורטת.
אלי גולדשמידט: אני מקדם בברכה את אוהד מראני.
אלי גולדשמידט: מדובר בפנייה מספר 383 עד 395.
אלי גולדשמידט: מכיוון שמדובר פה בין היתר במימון עלויות הנובעות מהאירועים הביטחוניים, אני מבקש את אישורכם לוותר על ה-24 שעות.
יעקב ליצמן: האם אפשר להפריד את זה מהשאר?
אלי גולדשמידט: האם אתה עוזר לי או שאתה מכשיל אותי?
אלי גולדשמידט: האם אתם מסכימים לוותר על ה-24 שעות?
יעקב ליצמן: יש לי בעיה עם הסכום שיועבר למשרד החינוך והתרבות.
אלי גולדשמידט: נדון בזה סעיף-סעיף, וזה סיפור אחר.
אלי גולדשמידט: אני עכשיו לא שואל האם אתה תומך או לא.
אלי גולדשמידט: תראה, את רשת מעיין החינוך התורני גם הבאנו כך, וגם חטפתי על זה ביקורת בעיתון.
אוהד מראני: מדובר פה בפנייה בהיקף גדול של 850,000,000 שקל, שאיתו אנחנו עושים שני דברים.
אוהד מראני: אחד – מעבירים לרזרבה הכללית 850,000,000 שקל.
אוהד מראני: הסכום הזה מועבר ממשרד הבריאות.
אוהד מראני: זה לא קיצוץ בתקציב משרד הבריאות.
אוהד מראני: מדובר כאן בתקציב, שלמעשה יוצא תקציב בעודף עבור השלמת עלויות סל הבריאות.
אוהד מראני: היום מערכת הבריאות ממומנת על פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, וסל הבריאות הוא בהיקף של כ-19 מיליארד שקל, כאשר חציו ממומן מגביית מס הבריאות על ידי הביטוח הלאומי, וכחציו בהשלמה של משרד האוצר.
אוהד מראני: בעיקר כתוצאה מעלייה בהכנסות הביטוח הלאומי, נוצר לנו השנה עודף של 850,000,000 שקל, על פי האומדנים שלנו, שנובע מהצמיחה המואצת במשק ומעלייה במספר המועסקים.
אוהד מראני: התוצאה של שניהם היתה שגדלו לא רק הכנסות המדינה, כפי שראיתם בהקשרים אחרים, אלא גם גדלו הכנסות הביטוח הלאומי וגם גדלו הכנסות הביטוח הלאומי עבור מס בריאות.
אוהד מראני: כתוצאה מכך, יש לנו שם עודף.
אלי גולדשמידט: כשאתם מפרסמים שיש גידול בהכנסות המדינה ממסים, אתם לא כוללים את הגידול הזה?
אוהד מראני: אותם מספרים שאתם קיבלתם בזמנו לגבי גידול הכנסות המדינה היו מהכנסות של מס הכנסה, מכס ומע"מ.
אוהד מראני: זה לא כלל את הגידול הזה.
אוהד מראני: כתוצאה מהגידול הזה, יש לנו מקורות של 850,000,000 שקל.
אלי גולדשמידט: מה סך הגידול?
אוהד מראני: האם אתה שואל מה סך הגידול של ביטוח לאומי?
אלי גולדשמידט: אני מדבר על סך הגידול בהכנסות של חוק הבריאות מול התחזית התקציבית שלכם.
אוהד מראני: כ-500,000,000 שקל, נכון יעל אנדורן?
יעל אנדורן: פחות או יותר.
אלי גולדשמידט: אבל אנחנו מעבירים פה 850,000,000 שקל.
אוהד מראני: אופן השלמת עלות סל בריאות מאד מורכבת.
אוהד מראני: חלק נובע מזה שהאינפלציה היתה יותר נמוכה.
אוהד מראני: יש לנו שם כמה גורמים יחד, העיקרי – עליית הכנסות של הביטוח הלאומי.
אוהד מראני: נושא נוסף – בגלל שהאינפלציה היתה נמוכה יותר, עלויות הסל קצת יותר נמוכות מהעלויות המקוריות.
אוהד מראני: כל הגורמים של מחירים יחסיים, של עליית הגבייה ושל ירידה באינפלציה, יוצרים עודף של 850,000,000 שקל.
אוהד מראני: החלטנו להשתמש בסכום הזה - ואת זה אנחנו מביאים לאישור הוועדה – למימון שני דברים עיקריים: אחד – הוצאות ביטחון גבוהות יותר שנגרמו בשל המצב, שעליו לא צריך לפרט; שניים – השלמות תקציביות במגוון רחב של משרדים בהיקפים לא גדולים, שאותם נפרט עוד מעט, לסגירת שנה.
אוהד מראני: הסיכום הוא שהסכום של 850,000,000 שקל עובר מעודף בסל הבריאות שבמשרד הבריאות לרזרבה הכללית, ומהרזרבה הכללית זה נכנס למשרדים השונים.
יעקב ליצמן: מה שלא עשיתם - -
אוהד מראני: לא מדובר על תקציב 2001 , אלא על תקציב 2000.
יעקב ליצמן: אני יודע, אבל אם יש לכם "פלוס".
אוהד מראני: לא מדובר פה על נגיעה – לא למעלה ולא למטה - במסגרת סל הבריאות.
יעקב ליצמן: יש לכם תוספת בהכנסות.
אוהד מראני: אבל ההיקף של סל הבריאות נקבע במנותק מזה.
יעקב ליצמן: אני יודע.
אוהד מראני: הכוונה כאן היא לא להעלות או להוריד את התרופות או המקדם הטכנולוגי.
אוהד מראני: סל הבריאות הוא כפי שהוא.
אוהד מראני: הדיונים על סל הבריאות יהיו כאן בוועדה במסגרות אחרות.
אוהד מראני: לא זאת המסגרת לדון בזה.
יעקב ליצמן: חבר הכנסת אלי גולדשמידט, יש כזה "פלוס" בתקציב הבריאות, אבל קראתי בעיתון שבשנה הבאה משרד האוצר מתכוון להוציא תרופות מסל התרופות.
אוהד מראני: אין דבר כזה.
אלי גולדשמידט: אולי משרד האוצר מתכוון לא לאשר תרופות חדשות.
יעקב ליצמן: אבל יש לו כסף לאשר.
סמדר אלחנני: אין לזה קשר.
יעקב ליצמן: גם כאן אין קשר בין סעיף אחד לשני, מלבד המקור ממנו הוא לוקח את הכסף והמקום אליו הוא מעביר אותו.
אוהד מראני: אתה מדבר על תקציב 2001, ואנחנו מדברים על תקציב 2000 בלבד.
יעקב ליצמן: את המספרים אני עדיין מכיר...
אוהד מראני: אבל יהיה קידום בתקציב 2001, שיאפשר גם כסף לגידול בתרופות, אבל זה לא קשור למסגרת הזאת.
מאיר פרוש: אתה לא יכול להתחייב לגידול בנושא הזה, כי אתה לא יודע מה ידרשו ממך בתקציב הביטחון.
יעקב ליצמן: לא, הוא מעביר כסף למערכת הביטחון.
מאיר פרוש: אני לא מדבר על שנת 2000, אלא על שנת 2001.