GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום שמחון: פניה מספר 348.
גלית אסף-שנהר: פניה זו נועדה להעביר 200 מיליון שקל בהרשאה להתחייב מהרזרבה הכללית לסעיף הפיתוח של הרכבת לשם רכישת ציוד נייד חדש.
גלית אסף-שנהר: כשרוכשים ציוד של הרכבת זה לשנתיים קדימה, כלומר מיום החתימה על החוזה ועד שמגיע הציוד, עוברים שנתיים.
יעקב ליצמן: אם יש כסף, אנחנו צריכים לדעת מאיפה הרזרבה.
גלית אסף-שנהר: המזומנים נמצאים בתקציב הרכבת ופה מדובר רק על ההרשאה.
יעקב ליצמן: כתוב מינוס 200 מיליון שקל ברזרבה הכללית.
גלית אסף-שנהר: זה בסעיף הרשאה להתחייב.
יעקב ליצמן: האם כל הסכום הוא רק הרשאה להתחייב ואם אין בתוך הכסף הזה גם תקציב של השנה?
גלית אסף-שנהר: יש תשלום מזומן בגין זה שחלקו יהיה השנה וזה מתקציב הרכבת.
גלית אסף-שנהר: פה זה פשוט הרשאה כדי שהיא תוכל לחתום חוזה.
גלית אסף-שנהר: כשחותמים על חוזה צריך הרשאה להתחייב על כלל העיסקה.
גלית אסף-שנהר: כשמפתחים את הרכבת צריך לצפות שנתיים מראש.
שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 348?
שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 348 אושרה.
שלום שמחון: פניה 351.
ארז ימיני: פה מדובר על התאמה למעשה של תקנות שכר.
סמדר אלחנני: מדוע אין כאן סעיף נפרד לכוח אדם?
סמדר אלחנני: כוח אדם צריך להיות בסעיף נפרד, גם אם זה כוח אדם של חברות כוח אדם.
יוסף יצחק פריצקי: נאמר לנו שיש הוראה של החשב הכללי, שכל עניין כוח אדם הולך לתקנה תקציבית ספציפית.
ארז ימיני: בתקציב השוטף של נציבות המים יש מספר תקנות.
ארז ימיני: בתוך הסעיף הכללי של משק המים ישנם מספר סעיפים שמשמשים להעסקת כוח אדם והם גם מופרדים.
ארז ימיני: מה שיש כאן הוא למעשה קניית כוח אדם דרך חברות כוח אדם.
ארז ימיני: יש פה התאמה בתקנות מסוימות שהיה בהן עודף עקב ביצוע נמוך, והעבירו לתקנה שהיה בה ביצוע יותר גבוה והיה צורך לעשות את ההתאמות.
ארז ימיני: בתחילת שנה אנחנו תמיד נותנים הערכה לכל תקנה.
אנה שניידר: אבל מדוע לא עשיתם תקנה ספציפית לכוח אדם?
ארז ימיני: בחומר שמונח לפניכם אתם רואים תוכניות.
ארז ימיני: אצלי הפירוט הוא אחר.
יוסף יצחק פריצקי: נאמר כאן שעל מנת שוועדת הכספים תדע, אתם עושים תקנה תקציבית של כוח אדם.
יוסף יצחק פריצקי: איפה התקנה התקציבית הזאת?
ארז ימיני: היא נמצאת בתוך התוכנית.
ארז ימיני: אם תסתכל בחומר שאצלי תוכל לראות את הפירוט.
יעקב ליצמן: מדוע אנחנו לא מקבלים את החומר הזה?
אנה שניידר: כי החוק קובע שהוועדה מאשרת העברה מתוכנית לתוכנית.
שלום שמחון: מי בעד לאשר תקנה מספר 351?
שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 351 אושרה.
שלום שמחון: פניה 352.
ארז ימיני: מדובר פה בהפשרה של העתודות.
ארז ימיני: בתחילת השנה קשה לנו לדעת מראש מה יהיה.
ארז ימיני: היו עתודות בתקציב הביוב.
ארז ימיני: לקראת כל סוף שנה אנחנו יושבים עם המשרד ומפזרים את העתודות בין דברים שונים, כדי שהם יוכלו להשתמש בזה עוד במהלך השנה ולקדם תשתיות בנושא הביוב.
עופר חוגי: מה לגבי שכונת הארגזים?
ארז ימיני: הבעיה בשכונת הארגזים אינה קשורה לביוב, אלא עניין של תיעול, שהוא תחום של עיריית תל-אביב.
ארז ימיני: התיעול הוא במסגרת הרשות המקומית.
עופר חוגי: מי צריך לממן את התיעול?
ארז ימיני: התיעול ממומן מכספי הפיתוח שמשולמים לרשות המקומית.
עופר חוגי: בשכונת הארגזים אין מי שישלם ארנונה.
יוסף יצחק פריצקי: צריך להיות הגונים.
יוסף יצחק פריצקי: מציעים להם הסכם פינוי והם לא מקבלים אותו.
יעקב ליצמן: מה זה תאגיד ירושלים?
ארז ימיני: היתה תוכנית בתוך התקציב שדיברה על הקמת מתקן לטיפול שפכים מערבי.
ארז ימיני: מתקן הטיפול הזה הסתיים ואפילו בתקציב יותר נמוך מאשר האומדן.
שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 352?
שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 352 אושרה.
שלום שמחון: פניה מספר 353.
ארז ימיני: בפניה זו מדובר בהעברת מזומנים, כדי לקדם את הפיתוח של מכשור בתחנות הידרולוגיות.
ארז ימיני: חלק מהחלטות הממשלה האחרונות היו בקשר להרחבת התחום הזה.
שלום שמחון: מי בעד לאשר פניה מספר 353?
שלום שמחון: הצבעה בעד – הרוב החלטה: פניה מספר 353 אושרה.
שלום שמחון: פניה מספר 037 – 05.
יוליה אלברטון: פניה זו עוכבה על ידי חברי הכנסת פריצקי וליצמן.
יוליה אלברטון: מדובר בהעברה מסעיף 13 לסעיף 05 דרך הרזרבה הכללית ללא שימוש ברזרבה הכללית.
יוליה אלברטון: בדברי ההסבר היה כתוב היערכות לרפורמה במס ואז נשאלתי על איזו היערכות ברפורמה מדובר.
יוליה אלברטון: חבר הכנסת ליצמן ביקש ממני לשנות את דברי ההסבר.
יעקב ליצמן: אני מבקש לדייק.
יעקב ליצמן: ביקשתי שתשני את דברי ההסבר של הפניה.
יעקב ליצמן: במקום לכתוב "רפורמה במס", שכבר לא קיימת, שתגדירי את זה בצורה אחרת.
יוליה אלברטון: באותו יום יצא לי לדבר עם יושב ראש הוועדה אלי גולדשמידט.
יוליה אלברטון: הגענו למסקנה ששינויים בדברי ההסבר יכולים לגרום לכך שאנחנו נתפסים כלא ישרים.
יוליה אלברטון: צריך לזכור שזה דבר שקשור לרפורמה במס ואין לנו מה להסתיר כאן.
יוליה אלברטון: לאחר התייעצות עם היושב ראש אלי גולדשמידט החלטנו שאנחנו מעדיפים להשאיר את דברי ההסבר כמו שהם, כי זה כן משקף את הפניה.
יוליה אלברטון: בפניה זו יש כמה העברות, כאשר רוב הסכום מיועד להקמה של יחידת מיסוי בינלאומית.
יוליה אלברטון: אומנם ההחלטה על הקמת היחידה והגיבוש הסופי של המבנה והרעיון של היחידה מופיעים במסגרת ההמלצות של הוועדה לרפורמה במס, אבל בין אם הרפורמה תעבור ובין אם לא, היחידה הזאת צריכה לקום.
יוליה אלברטון: ליחידה הזאת אין קשר לא למס העיזבון ולא לפקודת מס הכנסה ולא למיסוי שוק ההון.
יעקב ליצמן: עם כל הכבוד לחבר הכנסת גולדשמידט, אני לא מסכים לאשר את הפניה הזאת אם אין שינוי בכותרת של ההעברה.
יעקב ליצמן: היות שאני הולך להצביע נגד הרפורמה במס, הדבר הזה חשוב לי.
איוור קרשנר: אפשר לכתוב שזו העברה לצורך הקמת יחידת מיסוי בינלאומית.
איוור קרשנר: תחזירי את הפניה הזאת עם דברי הסבר נכונים.
סמדר אלחנני: יש פה בעיה בסעיף הרזרבה, כי יש מינוס ברזרבה.
יוליה אלברטון: אני מעבירה דרך הרזרבה.
סמדר אלחנני: אבל נקודת המוצא שלך היתה מינוס ברזרבה.
יוליה אלברטון: זה לא נכון.
יוליה אלברטון: אלה שתי פניות מקבילות שמעבירות את הכסף דרך הרזרבה.
יוסף יצחק פריצקי: מה שמפריע לי כאן שאתם מעבירים את זה כבר לסעיף הוצאה, למרות שהרפורמה עוד לא אושרה.
אנה שניידר: המיסוי הבינלאומי קיים בין אם יש רפורמה ובין אם לא.
יוליה אלברטון: זה מיועד למיסוי בינלאומי, לקורס הכשרת מפקחים על מנת שיעבדו ביחידה ולכיסוי תוספת כוח אדם ליחידה.
יוסף יצחק פריצקי: היחידה הזאת היא למלחמה בהון השחור, וזה דבר מאוד חשוב.
יוליה אלברטון: כדי שתהיה שקיפות מלאה יש פה גם תקנה של תפעול, שיש בה 110 אלף שקל שמיועדים לשיפור מבנה של פקיד שומה צפת.
יוליה אלברטון: זה הדבר היחיד שלא שייך.
שלום שמחון: מי בעד לאשר את פניה 037- 05?
שלום שמחון: הצבעה בעד – 2 נגד – 2 אני מבקש רוויזיה.
יוסף יצחק פריצקי: גם אני מבקש רוויזיה.
שלום שמחון: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
שלום שמחון: - - - - - - - -
חברי הוועדה: משה גפני אבשלום וילן אמנון כהן ישראל כ"ץ לימור לבנת יעקב ליצמן רחמים מלול מאיר פרוש יוסף פריצקי ויצמן שירי שלום שמחון
מוזמנים: טלי ירון יועצת משפטית, אגף המכס ומע"מ א.
מוזמנים: תמרי משרד האוצר ד.
מוזמנים: רימון משרד האוצר יעל אביר עו"ד, אגף המכס ומע"מ טלי דולן יועמ"ש, אגף כלכלה והכנסות המדינה, משרד האוצר גבי בן-הרוש מועצת המובילים דוד כוכבא מועצת המובילים א.
מוזמנים: שאשא מועצת המובילים א .
מוזמנים: קליימן מועצת המובילים נ.
מוזמנים: סרוסי מועצת המובילים י.
מוזמנים: סאלם מועצת המובילים יורם גולדשמידט מועצת המובילים רוני ארד אגף תקציבים, משרד האוצר
נושא: שינויים בתקציב לשנת ‏2000.
נושא: נזקי האירועים הבטחוניים.
נושא: תקנות מס קניה (טובין) (תיקון).
יורם גולדשמידט: הצעה לתיקון תקנות מס קניה (טובין).
מוטי איילון: המחיר לקביעת מס הקנייה בייצור המקומי נקבע בדרך כלל על המחיר הסיטונאי, שהוא מחיר ממוצע של מכירות לסיטונאים.
מוטי איילון: קבוע בחוק שריבית איננה חלק מהמחיר.
מוטי איילון: פנו אלינו היצרנים בטענה שהם מעוניינים לגלגל שיטה של מכירות בתשלומים.
מוטי איילון: הם טענו שזה לא הוגן לכלול את הריבית על התשלומים האלה בתשלום לצרכן.
רחמים מלול: עד היום הם לא מכרו בתשלומים?
מוטי איילון: לא הייצרנים.
מוטי איילון: מי שמכר בתשלומים זה הקמעונאים.
מוטי איילון: אנחנו נעתרנו לבקשתם של היצרנים לאפשר להם, במקרים המסויימים שניתן לצרכן לשלם בתשלומים, לא לראות את הריבית כחלק מהמחיר.
מוטי איילון: זה עובד לטובת התעשייה שלנו.
מוטי איילון: אני מבקש מחברי הכנסת לאשר את ההצעה.
יורם גולדשמידט: מה המשמעות שאתה לא רואה את הריבית כחלק מהמחיר?
מוטי איילון: זאת אומרת שמס הקנייה לא ייגבה על החלק של הריבית.
יוסף יצחק פריצקי: מע"מ על הריבית אתה כן גובה.
מוטי איילון: מע"מ על הריבית אני גובה סלקטיבי.
מוטי איילון: אם זה מכר בתשלומים אנחנו לא גובים.
מוטי איילון: אם הבסיס הוא בסיס מזומן, אנחנו כן גובים.
יורם גולדשמידט: זאת אומרת שבהקשר הזה אתם לא גובים מע"מ.
יורם גולדשמידט: לשכת עורכי הדין בירכה על התיקון, אבל יש לה הערה לגבי פיסקה 2.
מוטי איילון: אני חושב שלשכת עורכי הדין לא הבינה את המטרה.
מוטי איילון: אילו היא היתה מדברת איתי ומבינה למה נעתרתי לדבר הזה, אז היא היתה מוותרת על השימוש בפיסקה 2.
אנה שניידר: לשכת עורכי הדין כותבת: "מאחר שהסכם תשלומים נערך מטבע הדברים לאחר מועד..
אנה שניידר: ולעיתים קרובות אף לאחר המועד שבו הוא חייב לדווח על העיסקה, היצרן אינו צד להסכם, ואיש אינו מחייב את הקמעונאי או את הצרכן לדווח לו על הסכומים".
אנה שניידר: השאלה היא איך אתם מתכוונים ליישם את זה במצב דברים כזה?
אנה שניידר: אני חושבת שהעובדות הן נכונות.
מוטי איילון: עיסקאות מסוג זה לא היו עד היום.
מוטי איילון: הטיעון של לשכת עורכי הדין הוא טיעון נכון, אבל כיוון שאנחנו מדברים על סוג חדש של עיסקאות, אנחנו כמובן נדרוש מהיצרן את הדיווח המדוייק על המקרים מתי הוא לא כלל את המחיר ומתי הוא גלגל את זה.
יורם גולדשמידט: מי בעד, ירים את ידו?
יורם גולדשמידט: בעד – רוב
יורם גולדשמידט: 2.
יורם גולדשמידט: שינויים בתקציב לשנת 2000.
יורם גולדשמידט: אנחנו מצביעים על רוויזיה לחוק הלוואות לדיור (תיקון – זכאות לדיור ציבורי), של חבר הכנסת ליצמן וקבוצת ח"כים.
יורם גולדשמידט: מי בעד הרוויזיה, ירים את ידו?
יורם גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 6 נגד – 8 הרוויזיה נפלה.
יורם גולדשמידט: אנחנו מצביעים על רוויזיה לחוק תיקון פקודת מס הכנסה (אי ניכוי הוצאות בגין עבודה לא חוקית).
יורם גולדשמידט: רוויזיה של שלום שמחון על בקשה מספר 339.
יורם גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 11 נגד – 0 הרוויזיה אושרה.
יורם גולדשמידט: מי בעד הבקשה, ירים את ידו?
יורם גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 10 נגד – 0 הבקשה אושרה.
יורם גולדשמידט: רוויזיה נוספת של שלום שמחון על בקשה מספר 04043.
יורם גולדשמידט: בעד – רוב הרוויזיה אושרה.
יורם גולדשמידט: בעד – רוב הבקשה אושרה.
יורם גולדשמידט: רוויזיה של שלום שמחון על פנייה 05037 ו13020.
יורם גולדשמידט: מי בעד הרוויזיה של שלום שמחון, ירים את ידו?
יורם גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – רוב הרוויזיה אושרה.
יורם גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 1 הבקשה אושרה.
יורם גולדשמידט: חבר הכנסת עופר חוגי ביקש רוויזיה על פנייה 70046.
יורם גולדשמידט: עופר, אתה יורד מהרוויזיה?
יורם גולדשמידט: הרוויזיה הוסרה, הבקשה אושרה.
יורם גולדשמידט: אנחנו עוברים עכשיו לרוויזיה של יוסי פריצקי על פנייה מספר 22018.
יורם גולדשמידט: עלתה פה שאלה למה זה בא בצורת הודעה.
יורם גולדשמידט: אנחנו בדקנו בחוק יסודות התקציב וראינו שיש סעיף שאומר שאם מדובר בעודפים מחוייבים באותה תוכנית, אז מדובר על הגשת הודעה.
אנה שניידר: מדובר על סעיף מספר 13א לחוק יסודות התקציב.
יורם גולדשמידט: מבחינת היועצת המשפטית של ועדת הכספים, נחה דעתי שהעניין המשפטי תקין.
יורם גולדשמידט: כמובן שאם מישהו מעכב זה עובר למסלול הצבעה רגיל.
אנה שניידר: סעיף 13א לחוק יסודות התקציב קובע: "נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב בחוק תקציב שנתי לשנת כספים פלונית או על פיו, חוץ מסעיף תקציב הכנסת, רשאי שר האוצר בהודעה לוועדה להתיר את השימוש באותו סכום בשנת הכספים שלאחריה, לתוכנית שבה נכלל".
יוסף יצחק פריצקי: באיזו שנה מדובר פה?
יורם גולדשמידט: שאלה שנייה שעלתה היא: האם הקריטריונים שעל פיהם הכסף הזה יועד בשנת הכספים הקודמת היו קריטריונים תקפים.
יורם גולדשמידט: אנחנו הבנו, גם מהישיבות שהיו לנו עם מר דהרטוך ועם אנשים אחרים, שעד היום תקפים הקריטריונים של 1992 שפורסמו בילקוט הפירסומים.
יורם גולדשמידט: השאלה שנשאלת היא: האם הכספים שפה מדובר בהם מחולקים על פי הקריטריונים ההם.
רוני ארד: בעיקרון מדובר, אני מבין, על סעיף תקציבי מיוחד שמיועד למבני דת.
רוני ארד: העודפים המחוייבים בסעיף הספציפי הזה הם לא עודפים מ-1999.
רוני ארד: מדובר בהתחייבויות ארוכות טווח, כלומר, התחייבויות שהמשרד התחייב עליהן ב-1998 וב-1997 על בסיס הרשאה להתחייב.
רוני ארד: אנחנו במקביל בודקים אם ההתחייבויות הללו עומדות בקריטריונים של 1992.
רוני ארד: לגבי הכספים של 1999 ו-2000, מדובר בעודפים מחוייבים שלא הגיעו בכלל לוועדה.
רוני ארד: אסור היה להוציא את הכספים האלה, ואכן הכסף הזה לא יצא.
רוני ארד: זאת הפנייה.
רוני ארד: הכסף הזה כל כולו מיועד להתחייבויות המשרד שרשומות על ידי חשב המשרד.
רוני ארד: זו לא תוספת תקציב.
רוני ארד: המשרד לא יכול להשתמש בו עבור התחייבויות חדשות, אלא כמו כל כסף מחוייב שמעבירים כל שנה הוא מחוייב לתשלום עבור גוף כלשהו.
רוני ארד: אם יתברר שההתחייבות לא היתה על פי החוק, הכסף הזה לא ישולם ולא יהיה מחוייב.
יוסף יצחק פריצקי: רוני, אתה אמרת שזה מ1997 ומ-1998.
יוסף יצחק פריצקי: לפי חוק יסודות התקציב, הודעה היא לשנה שלפניה.
יוסף יצחק פריצקי: האם בין 1997, 1998 עד היום היתה העברה של העודף הזה עוד פעם?
יגאל ביבי: חייבת להיות.
יוסף יצחק פריצקי: אם לא משתמשים בעודף המחוייב, הוא חוזר לקופה.
יוסף יצחק פריצקי: אתה יכול להגיש בקשה להעברה תקציבית אבל לא הודעה.
יגאל ביבי: לעירייה שבונה מקווה לוקח 3 שנים.
יגאל ביבי: אם אתה מאשר לה השנה אז אתה מתחייב.
יגאל ביבי: אם היא כבר גמרה לבנות את המקווה, אתה צריך לתת לה את הכסף.
רוני ארד: מדובר על תקציבי פיתוח.
רוני ארד: בעיקרון, תקציבי פיתוח מיועדים לכמה שנים.
רוני ארד: כרגע מתבצעת בדיקה של רואה חשבון על הדברים האלה.
רוני ארד: אם משרד הדתות התחייב ל-3 שנים, אז העודף הזה מחוייב ל-3 שנים.
רוני ארד: אם אתה היום שוכר מקבץ דיור ל-5 שנים, אז העודף הוא ל-5 שנים והוא מופיע בדוח החשב הכללי באיזכור של עודף מחוייב.
יורם גולדשמידט: להערכתי, ההסברים שניתנו פה מניחים את הדעת.
יורם גולדשמידט: אני לא חושב שהיתה פה איזו שהיא בעיה משפטית.
יורם גולדשמידט: מי בעד הרוויזיה של חבר הכנסת יוסי פריצקי, ירים את ידו?
יורם גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 9 הרוויזיה לא התקבלה.
יורם גולדשמידט: יש פה העברה תקציבית מספר 78015.
גלעד ריקלין: מדובר בהעברת עודפים לתקציב הפיתוח של משרד התיירות בסך 4 מיליון שקלים.
יורם גולדשמידט: מי בעד הפנייה, ירים את ידו?
יורם גולדשמידט: ה צב ע ה בעד – רוב אושר פנייה מספר 78014
גלעד ריקלין: מדובר פה בעודפים מחוייבים לתקציב הפיתוח של משרד התיירות.
גלעד ריקלין: הם מיועדים בעיקר ליד ושם ולמוזיאון בירושלים.
יורם גולדשמידט: ה צ ב ע ה בעד – רוב אושר 3.
יורם גולדשמידט: נזקי האירועים הבטחוניים.
יורם גולדשמידט: אנחנו תכננו היום דיון עם מנכ"ל משרד האוצר, שהיה אמור לומר לנו מה האוצר עושה לטובת אותם גופים במשק שנפגעים קשה מאוד מהמצב הבטחוני.
יורם גולדשמידט: מנכ"ל האוצר היה אמור לבוא הנה, אבל עכב תקלה לא צפויה מראש הוא הודיע לי שהוא לא יוכל להגיע.
יורם גולדשמידט: אני מתנצל.
יורם גולדשמידט: אני מציע שנשמע ישירות מכם כיצד משפיע המצב הבטחוני על המצב העסקי שלכם.
גבי בן-הרוש: אלי, אני רוצה לברך אותך על ההענות המהירה.
גבי בן-הרוש: הבעיה היא מאוד מאוד חמורה.
גבי בן-הרוש: אנחנו כבר עברנו אינתיפאדה בשנות ה-80, אבל מצב כזה עוד לא היה לנו.
גבי בן-הרוש: בשנות ה-80 תיירים לא הגיעו לארץ אבל האוטובוסים המשיכו לשרת את משרד החינוך וגופים אחרים.
גבי בן-הרוש: זה נחתך היום עם סכין.
גבי בן-הרוש: אנחנו מדברים על סדר גודל של למעלה מ-2000 אוטובוסים שעוסקים אך ורק בתיירות ובהסעות הפנים ארציות.
גבי בן-הרוש: נהגים כבר נאלצו להשלח הביתה.
גבי בן-הרוש: אם אנחנו מסתכלים על השנה, אנחנו רואים שהשנה חוסלה.
גבי בן-הרוש: לא נראה לנו שאף תייר יגיע בעתיד הקרוב.
גבי בן-הרוש: זה מצב שקשה להשלים איתו.
גבי בן-הרוש: האנשים מטפסים על קירות.
גבי בן-הרוש: האנשים שלנו עומדים מול התחייבויות ענקיות.
גבי בן-הרוש: לא נראה לי שיש איפה לאחסן את כל האוטובוסים לאחר שיימכרו אותם.
גבי בן-הרוש: אותם אלפי הנהגים ניתלו על הביטוח הלאומי, על המדינה.
גבי בן-הרוש: מישהו צריך לשלם את זה.
גבי בן-הרוש: בתי המלונות, שסגרו ושלחו את העובדים הביתה, יכולים תוך חודש ימים להחזיר את אותם עובדים, אבל האוטובוסים לא יחזרו.
גבי בן-הרוש: לא יהיו לא נהגים ולא אוטובוסים.
גבי בן-הרוש: ענף התיירות במדינת ישראל, כנראה, ייכנס למשבר של כמה שנים.
גבי בן-הרוש: לא נוכל להחזיר את הגלגל אחורה.
גבי בן-הרוש: רבותי, בידכם לסייע.
גבי בן-הרוש: המדינה לא מסייעת לנו ברכישת אוטובוסים.
יורם גולדשמידט: למה אתם מצפים?
עופר חוגי: כמה מתוך האוטובוסים האלה זה תיירות פנים וכמה זה תיירות חוץ?
יורם גולדשמידט: יש תיירות חינוכית ויש תיירות נופש.
עופר חוגי: אם עכשיו יהיה קמפיין גדול כדי להחזיר את תיירות הפנים, בכמה נראה לך הנזק יצטמצם?
יורם גולדשמידט: בחברה שלנו זה בסביבות ה-80%.
עופר חוגי: זאת אומרת שצריך לעשות שיווק גדול לתיירות פנים.
גבי בן-הרוש: איך אתה יכול לעשות שיווק לתיירות פנים אם יצאו הוראות של משרד החינוך לא לנסוע?
יורם גולדשמידט: באיזו צורה אתם רואים אפשרות של סיוע?
דוד כוכבא: מדובר בעסקים פרטיים שממומנים ב-100% על ידי יזמות פרטית.
דוד כוכבא: אין שום סיוע ממשלתי.
דוד כוכבא: כאן מדובר במימון של יזם מול בנק, עם כל המשמעויות של ריביות וחובה של עמידה בהתחייבויות.
דוד כוכבא: אנחנו מקווים שבטווח הקצר נצליח להתמודד עם נושא תיירות הפנים.
דוד כוכבא: כמובן אנחנו מצפים לעידוד של משרד התיירות.
דוד כוכבא: נכון שוועדי הורים לא מאשרים סיורי תלמידים, אבל צריך לעשות קמפיין במשרד התיירות.
דוד כוכבא: לפני שאנחנו פושטים יד, אנחנו באים כאן ברעיונות מעשיים: לעודד ועדי עובדים, לעודד אירגונים גדולים.
יורם גולדשמידט: איך לעודד?
דוד כוכבא: באמצעות מבצעים.
דוד כוכבא: אפשר לעשות איזה שהוא קמפיין תקשורתי כחלק מהמאמץ הלאומי של העורף להתמודד עם המשבר הבטחוני.
דוד כוכבא: במקום שיהיו 5 מיליון רמטכ"לים, שיהיו 5 מיליון מטיילים.
דוד כוכבא: אנחנו מדברים על אירגונים גדולים, כמו חברת חשמל, רשויות מקומיות, מתנ"סים, מועדני קשישים וכדומה.
דוד כוכבא: אנחנו מדברים על התגייסות.
דוד כוכבא: התגייסות זה לא לבוא לאוהל השלום ולבלבל את המוח.
דוד כוכבא: לגבי סיוע ממשלתי, אנחנו מדברים על מספר נושאים שקשורים לסיוע ממשלתי שבהחלט מתייחסים לכסף.
דוד כוכבא: ברמה הפורמאלית, חשוב לנו שנושא הסעות תיירים ותלמידים יהיה חלק בלתי נפרד מכל החלטה ממשלתית שעוסקת בתיירות.
דוד כוכבא: כלומר, שתיירות לא תתחיל ותגמר בבתי המלון.
דוד כוכבא: אנחנו גוף תומך תיירות.
דוד כוכבא: חלום הבלהות שלנו הוא שהתאחדות בתי המלון איכשהו תצליח להתארגן, אולי גם תזכה לאיזה שהוא סיוע ממשלתי, ואנחנו נשאר בצד.
דוד כוכבא: צריך לקבל החלטה שהסעות תיירים זה חלק בלתי נפרד מתיירות.
דוד כוכבא: כל החלטה שתעסוק בתיירות צריכה לקחת אותנו בחשבון.
דוד כוכבא: אנחנו מדברים על מימון חלקי של שכר לעובדים.
דוד כוכבא: כאלטרנטיבה זה מימון מלא של דמי אבטלה.
דוד כוכבא: אם נצליח להגיע להסדר עם האוצר ועם משרד העבודה שימתן את היקף הפיטורים, אנחנו נוכל להשאיר גרעין של נהגים בחברות למשימות מאוד מאוד דלילות ואת יתר הזמן לנצל להשתלמויות של העובדים.
יורם גולדשמידט: יש תהליך של הכשרה מקצועית בענף החקלאות.
יורם גולדשמידט: אתם כלולים?
דוד כוכבא: אנחנו לא כלולים.
יורם גולדשמידט: אתם רוצים להכלל במסגרת הזאת?
דוד כוכבא: נכון.
דוד כוכבא: יש לנו מערכי שיעור שמאושרים על ידי משרד העבודה.
דוד כוכבא: יש לנו בהחלט תשתית פורמאלית.
דוד כוכבא: מה שצריך זה שזה שיושב על הקופה יקבל את ההחלטה.
דוד כוכבא: מועצת המובילים יכולה לשמש כפלטפורמה וכמנגנון מרכזי שירכז את כל הפעילות הזאת.
דוד כוכבא: נושא נוסף, שהוא מאוד חשוב, זה תזרים המזומנים.
דוד כוכבא: היום החברות פורעות תשלומים על חודש יוני ויולי שהיו חודשים סבירים.
דוד כוכבא: עדיין הן לא מרגישות את זה בתזרים המזומנים, אבל בחודש הבא, כאשר נצטרך לפרוע את ה-0 של ספטמבר ואוקטובר הנושא יורגש.
דוד כוכבא: לדעתי, אנשים לא יוכלו לעמוד בהתחייבויות.
ויצמן שירי: זה כל הענפים, לא רק אתם.
ויצמן שירי: ענף הבנייה הוא לא פחות מכם.
ויצמן שירי: אם תגיע לחודש מרץ בלי הכנסות, גם אם תתחיל לעבוד 24 שעות בחודש אפריל אתה לא תצליח לכסות פער של 3 חודשים.
ויצמן שירי: הבעיה היא בעיה ידועה.
ויצמן שירי: מה שאתה בעצם צריך זה לדחות את כל טבלת התשלומים.
יורם גולדשמידט: יש דברים שקשורים באופן ישיר לממשלה.
יורם גולדשמידט: אני לא רואה את הממשלה מממנת את ההלוואות.
ויצמן שירי: הבנקים בסופו של דבר יודעים שזה מצב זמני.
ויצמן שירי: זה כמו שאנשים באים בבקשה לדחות להם תשלומים של מע"מ.
יורם גולדשמידט: תבדיל בין בנייה וחקלאות, שברגע שאתה מסיר את הסגר אתה מקבל בחזרה את העובדים ואתה יכול לחזור לפעילות, לתיירות שזה יכול להמשך עוד שנה.
ויצמן שירי: למדינה יהיה הרבה יותר זול שהם יחזיקו את האוטובוסים אפילו אם אין עבודה.
ויצמן שירי: גם להחזיק אוטובוס בלי עבודה זה העסקה של מישהו.
ויצמן שירי: הבנקים לא יממשו את האוטובוסים, כי כשיהיה היצף גדול מאוד של ציוד והמחיר יפול הבנקים יפסידו הרבה יותר.
ויצמן שירי: בדרך כלל בנקים שנותנים מימון כזה אלה בנקים גדולים.
ויצמן שירי: הבנקים חיים בתוך המדינה.
ויצמן שירי: קורה שאנשים לא משלמים משכנתאות, והבנקים מתוך הסכמה אומרים: אוקיי, לא נראה את זה כהפרה.
דוד כוכבא: לגבי מימון ביניים, אם נקבל את הגיבוי של הוועדה זה יעזור לנו בדיון מול הבנקים.
דוד כוכבא: גם למדינה יש מה לתרום לתזרים המזומנים שלנו.
דוד כוכבא: אנחנו משלמים מס על שכר של חודשים שלא מימשנו בהם שום דבר.
יורם גולדשמידט: כל הסוגייה של דחיית תשלומי מס, דחיית תשלומי מע"מ נמצאת על שולחן מנכ"ל משרד האוצר.
יורם גולדשמידט: אני לא המצאתי את הגלגל.
יורם גולדשמידט: אני לא יודע אם מנכ"ל האוצר יתן לזה תשובה, אבל שמנו לו את זה על השולחן.
יורם גולדשמידט: אנחנו נוסיף גם את העניין שלכם.
יורם גולדשמידט: אני מבטיח לכם שכשיהיה פה מנכ"ל האוצר, אנחנו נקרא לכם פעם נוספת כדי שתוכלו להציג את זה ישירות כלפיו.
יורם גולדשמידט: תודה רבה.
אלי גולדשמידט: אבל היא מטיבה, אז אין בעיה.
יונתן קפלן: נכון, לכן גם היינו מאד נחושים ברצון שלנו להעביר את הצעת החוק ביום האחרון של מושב הכנסת הקודם, כדי שאפשר יהיה לעשות את העבודה במהלך פגרת הקיץ, אבל זה לא הסתייע.
יונתן קפלן: מדובר בחקיקה שהיא חקיקה מקלה, ולכן אני מקווה שלא תהיה בעיה לאשר אותה בתחולה רטרואקטיבית.
יונתן קפלן: השינויים האלה שאנו מציעים באים משני מקומות: א.
יונתן קפלן: חלק ה 2 לפקודת מס הכנסה, שמדבר על שינויי המבנה, על מיזוגים, פיצולים, העברת נכסים, ונכנס לתוקף ב- 1 לינואר, 94.
יונתן קפלן: בשש שנים שהחוק קיים צברנו הרבה מאד ניסיון והניסיון הנצבר הוביל אותנו להציע את השינויים שאנחנו מציעים.
יונתן קפלן: ב.
יונתן קפלן: לאחר סדרה של התייעצויות עם אנשים שמובילים בענף למדנו, שמענו, הקשבנו, והגענו, בסופו של דבר, עם חבילת ההצעות כפי שהיא מוצעת כאן.
יונתן קפלן: למעשה יש לחוק שלוש רגליים.
יונתן קפלן: רגל אחת מתייחסת לעסקאות של החלפת מניות.
יונתן קפלן: המצב החוקי היום קובע שיום העסקה הוא יום ההחלפה.
יונתן קפלן: מצב זה יוצר שתי בעיות.
יונתן קפלן: בעיה אחת – ביום החלפת המניות אין למקבל המניות תזרים מזומנים והוא לא מסוגל לשלם את המס שנובע מעסקת החלפת המניות.
יונתן קפלן: בעיה שניה, כמו שחלק מכם נחשף אליה בעסקות הגדולות האחרונות שנעשו, כמו ב "כרומטיס", וב "גליליאו" – ערך המניות המתקבלות עלול לצנוח.
יונתן קפלן: ואז, אם אנחנו ממסים לפי הדין הקיים, לפי ערך המניה ביום של ההחלפה, למעשה מקבל התמורה יישאר בלי תזרים מזומנים.
ויצמן שירי: לכן גם לא נעשו עסקאות.
ויצמן שירי: נעשו עסקאות רק בשוליים כי לא היה כדאי.
יונתן קפלן: רגל שנייה של העסקה מתייחסת למיזוג בדרך של החלפת מניות.
יונתן קפלן: אנחנו פה מציעים, לאור הניסיון שצברנו, דרך חדשה של מיזוג, שמטיבה - -
מאיר שטרית: מה הצעת החוק מציעה ביחס לעניין של החלפה?
יונתן קפלן: הצעת החוק מציעה לא לראות את יום ההחלפה כיום העסקה, אלא לראות את יום המימוש, או שנתיים מיום ההחלפה כיום העסקה – לפי המוקדם שביניהם, כאשר אם יש חסימה חוקית בעסקה הזו, יום העסקה הוא חצי שנה מיום החסימה החוקית.
יונתן קפלן: אם יום החסימה החוקית הוא יותר מאוחר מהשנתיים, זאת אומרת – אם החסימה החוקית יוצרת מצב של שלוש שנים, אנחנו קובעים את זה לחצי שנה לאחר מכן.
אלי גולדשמידט: אם תוכל, תפרט מה קורה מהבחינה הזו בארצות הברית.
יונתן קפלן: אם כן, אמרתי – הרגל השנייה של ההצעה הזו היא מיזוג בדרך של החלפת מניות.
יונתן קפלן: ההצעה הזו מטיבה, לעומת המצב הנוכחי.
יונתן קפלן: עד היום, בעסקות של מיזוגים, חברה אחת היתה צריכה להתחסל ולהיקלט על ידי חברה אחרת, או ששתי החברות היו צריכות להתחסל וליצור חברה שלישית.
יונתן קפלן: כאן, במיזוג בדרך של החלפת מניות, זה לא צריך לקרות.
יונתן קפלן: אנחנו גם מאפשרים את אותם מיזוגים.
יונתן קפלן: זה יכול לקרות במהלך השנה ולא חייב להיות ביום האחרון של השנה, ויש בעניין הזה הקלה ביורוקרטית.
יונתן קפלן: מי שעונה לתנאים של מיזוג בדרך של החלפת מניות למעשה יוכל לשלם את המס כתוצאה מהמיזוג ביום המפגש עם הכסף.
יונתן קפלן: הרגל השלישית של מה שאנחנו מציעים זה תיקונים לחוק המיזוגים והפיצולים הקיים, לסעיפים 103 עד 105.
יונתן קפלן: אנחנו באים עם שורה של הקלות ביורוקרטיות שאנחנו מאפשרים לעשות בחוק הקיים.
יונתן קפלן: היום, חברות שאנחנו מאפשרים להם דחיית מס זה רק חברות שעומדות ביניהן ביחסי גודל מסוימים, ה- 1 ל- 4 המפורסם.
יונתן קפלן: אנחנו מציעים לשנות את זה ל- 1 ל-9, בכללים מסוימים.
יונתן קפלן: אנחנו מאפשרים לעשות שינויי מבנה מעוכבים, כמו מיזוג אחרי מיזוג, פיצול אחרי מיזוג, וכיוצא באלה.
יונתן קפלן: אנחנו מאפשרים לעשות דילולים יותר רחבים מאשר בעבר.
יונתן קפלן: אנחנו מאפשרים לחברות מחקר ופיתוח, לדוגמה, להנפיק לצד ג' עד 75 אחוזים במקום 25 אחוזים שהיו עד עכשיו.
יונתן קפלן: אנחנו מאפשרים מיזוג בין חברות אחיות, שהן איגודי מקרקעין, הנמצאות בשליטה מלאה של חברת אם, ואנחנו מאפשרים גם לצאת ממיזוגים שנכשלו – במקום אחרי שנתיים, היום, אחרי שנה.
יונתן קפלן: לשאלת היושב ראש, לגבי המצב בעולם, בדקנו בעיקר את המצב בארצות הברית, כי זה הדבר הרלבנטי.
יונתן קפלן: שמענו הרבה מאד אמירות – למה אנחנו לא עושים שהמצב יהיה כמו באמריקה.
יונתן קפלן: גם בארצות הברית ההוראה הכללית אומרת שהחלפת מניות מהווה אירוע מס, ועל זה צריך לשלם.
יונתן קפלן: כדי לדחות את יום האירוע, צריך גם שם לעמוד בשורה של תנאים.
יונתן קפלן: הם לא בדיוק זהים לתנאים שאנחנו מציעים כאן.
יונתן קפלן: ראשית משום שהתנאים של החוק שאנחנו יוצאים ממנו אינם זהים.
יונתן קפלן: לא מדובר בחוק זהה.
יונתן קפלן: זה לא אותו חוק לכל אורך הדרך.
יונתן קפלן: אנחנו נשענים על חוק אחר, על שיטה שדומה בעיקרה יותר לשיטה הבריטית, לא לשיטה האמריקאית.
יונתן קפלן: הבסיס שאנחנו יוצאים ממנו, אם כך, הוא חוק שונה.
יונתן קפלן: אבל גם שם יש תנאים שבחלקם הם תנאים יותר קשים, יותר קשיחים ממה שאנחנו מציעים כאן.
יונתן קפלן: אני חושב שהחבילה הו של ההצעות, יחד עם הורדת המס על רווחי הון ל- 25 אחוזים, יחד עם הורדת המס לאופציות לעובדים, שלמעשה המס המוצע מהווה 37.5 אחוזים - כל החבילה הזו יחד, אם נקשור אותה, היא חבילה מאד אטרקטיבית, שהמס לא יהווה יותר שיקול בנדידה של עסקים מכאן החוצה.
ישראל כץ: קודם כל אני רוצה להבהיר שלאשתי יש חברה, ואם יש כאן ניגוד אינטרסים אני מצהיר על כך בזאת.
ישראל כץ: השאלה שלי היא איזה פטורים שרואי חשבון טובים ויועצי מס טובים יכלו לייעץ ללקוחות עליהם נסגרים בחקיקה הזו?
אלי גולדשמידט: זה ההפך.
אלי גולדשמידט: זו חקיקה שמקלה.
אלי גולדשמידט: אני מציע שנעבור סעיף – סעיף.