GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: קיימתם דיון ביניכם, בינך לבין חיים גבאי, האם אנחנו הולכים ל-10 אחוז או 20 אחוז.
משה גפני: אני מבקש שתבדקו את העניין.
משה גפני: אני מבקש שאתם תהיו בעניין הזה, בתוך שלושה חודשים אני רוצה תשובה על זה.
משה גפני: תבואו עם החלטות.
משה גפני: אם הן לא ימצאו חן בעינינו, נבטל אותן.
משה גפני: הישיבה הקודמת היתה ישיבה משותפת.
רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.
משה גפני: בוקר טוב, חיכיתי לך.
משה גפני: חברת הכנסת רוחמה אברהם, אני מברך אותך על כניסתך לפעילות רצינית בוועדת הכספים.
משה גפני: דעי לך, זוהי ועדה חשובה.
משה גפני: חוץ מהיושב-ראש, הכול פה חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא: והיושב-ראש הכי.
משה גפני: רוחמה, בבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך על הברכות.
רוחמה אברהם-בלילא: בתפקידי הנוכחי, אני מרכזת האופוזיציה בוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזו אחת הוועדות החשובות בכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: על אחת כמה וכמה כאשר עולה סוגיית המחאה החברתית.
רוחמה אברהם-בלילא: הדברים האמיתיים יובאו לכאן.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, כמי שעוסקת בכל הסוגיות החברתיות, וכמי שחוקקה את חוק המועצה לביטחון תזונתי, קיבלתי אתמול מכתב ממנהיגות אזרחית.
רוחמה אברהם-בלילא: למעשה, הם אחראים או עוקבים מקרוב אחרי כל מה שקשור לחלוקה התקציבית של משרד הרווחה בהתאם להחלטת ממשלה שהיתה ב-2009 – חלוקת כספים לעמותות.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נמצאים בעיצומו של חודש אלול, וערב ראש-השנה.
רוחמה אברהם-בלילא: בקרוב נצפה באותם פסטיבלים בהם אנשים עומדים בתור על מנת לקבל את אותה חבילת קרטון.
רוחמה אברהם-בלילא: בדצמבר 2009 שאלתי את שר הרווחה לגבי אותה החלטת ממשלה שקבעה ש-200 מיליון שקלים יחולקו לעמותות הללו, כאשר 100 מיליון שקלים יחולקו ב-2009, וב-2010 יחולקו 100 מיליון נוספים.
רוחמה אברהם-בלילא: בסוף 2009 שאלתי את שר הרווחה מה קורה עם אותם 100 מיליון שקלים, והתשובה שלו, ותרשה לי לצטט כי זה חשוב, היתה: ממשלת ישראל עשתה פה צעד ייחודי משמעותי מאוד, ועל-פי הסכם קואליציוני שנחתם בין מפלגת העבודה לליכוד סוכם על הקמת קרן להצלת ארגונים חברתיים.
רוחמה אברהם-בלילא: הרעיון היה שארגונים חברתיים שנמצאים עכשיו במצוקה של גיוס תרומות ומשאבים חיצונים נוספים תוך כדי משבר כלכלי עולמי – וכולם מבינים שיש ירידה בתרומות בגלל המשבר הכלכלי – יוכלו לקבל סיוע מהמדינה במעין גישור, מימון מגשר, הזרמת חמצן וכיוצא בזה.
רוחמה אברהם-בלילא: ואז הוא אומר: החלטנו להקים קרן, והגענו בשעה טובה להחלטה מלאה ערב תקציב המדינה על קרן שתהיה שווה 200 מיליון שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: 100 מיליון שקלים לשנה הזאת, ו-100 מיליון שקלים לשנה הבאה.
רוחמה אברהם-בלילא: זהו דבר שהוא מהפכני אם תחשבו על רמת המינוף שבה מדובר.
משה גפני: האם זה בוג'י הרצוג?
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא משנה מי השר כרגע, אדוני.
משה גפני: אני סתם שואל, האם זה היה בתקופה ההיא?
רוחמה אברהם-בלילא: כן, זו אותה ממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: יש שר חדש שעושה ועובד.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל, נכון לאתמול, מסתבר שבמהלך 2009 לא הועברו כל ה-100 מיליון שקלים, אלא הועברו רק 60 מיליון שקלים בלבד.
רוחמה אברהם-בלילא: נשאלת השאלה, מה נעשה עם אותם 40 מיליון שקלים?
רוחמה אברהם-בלילא: 60 מיליון שקלים חולקו ב-2009 כאשר יש 40 מיליון שקלים שהיו אמורים להשלים את ה-100 מיליון, וזה עבור הצעת ההחלטה של הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נמצאים בספטמבר, והוחלט לחלק 30 מיליון מתוך ה-100 מיליון שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת, מאותה הצעת מחליטים, מאותו תקציב שהוקצה – כ-200 מיליון שקלים – החליטו להעביר אך ורק 90 מיליון שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה עם ה-110 מיליון שקלים הללו?
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שהוועדה צריכה לעבוד ולעמוד מקרוב על ביצוע הנושא הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: הארגונים החברתיים האזרחיים עושים עבודת קודש למען אותו ציבור דומם שלא ראינו אותו בימים האחרונים באותן מחאות חברתיות כי הוא לא יוצא ולא מדבר, והוא מתבייש לצאת לרחובות.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו צריכים לראות איך אנחנו לא רק מביאים את זה לסדר, אלא איך אנחנו באמת מביאים לכאן את שר האוצר ואת שר הרווחה לתת לוועדה הזאת תשובות.
יעקב אדרי: כמה הם נתנו עכשיו?
יעקב אדרי: בחג הזה 30 מיליון שקל.
רוחמה אברהם-בלילא: 30 מיליון שקלים כאשר היו אמורים לתת 100 מיליון שקל.
רוחמה אברהם-בלילא: שאלתי מה קורה עם 40 מיליון של שנת 2009, ועוד 70 מיליון.
משה גפני: זו הצעה לסדר.
משה גפני: האם יש פה רפרנט של הרווחה?
משה גפני: האם יש פה רפרנט שיכול לענות על השאלה מה קורה עם קרן הסיוע במשרד הרווחה ועם החלטת הממשלה?
יעקב אדרי: אחרי שנעשה להם רביזיה על כל זה הם יבואו ויתנו לנו תשובות.
משה גפני: האם אין אף רפרנט בעניין הזה?
יעקב אדרי: אין מי שידבר.
משה גפני: רוחמה, אני אדבר עם השר כחלון שהוא היום שר הרווחה.
משה גפני: אני אשאל אותו, אני אביא לו גם את הפנייה שלך ואגיד לו במה מדובר.
משה גפני: אם יהיה צורך, נקיים על זה דיון.
משה גפני: אני אנסה קודם בדרך הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שיש צורך לקיים דיון, קודם כל, בשאלה מה קרה עם ה-40 מיליון שקלים שהובטחו ל-2009.
רוחמה אברהם-בלילא: לגבי 2010 – נריב על ה-70 מיליון שקלים.
משה גפני: אבל, לפני שאנחנו מקיימים דיון צריך למצות הליך של הידברות.
רוחמה אברהם-בלילא: מאה אחוז.
משה גפני: אני אמרתי, אני אדבר עם משה כחלון ואומר לו את מה שאת העלאת כאן.
משה גפני: אני גם אעיר את תשומת ליבו שאת היום רכזת האופוזיציה בוועדת הכספים, ושלא יעשה לי בעיות.
רוחמה אברהם-בלילא: תעיר את ליבו וגם תאיר את ליבו.
משה גפני: תודה רבה שהעלאת את העניין הזה.
משה גפני: זהו באמת נושא חשוב.
משה גפני: תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (שיעורי פחת) (תיקון מס' 3), (תיקון), התשע"א-2011
משה גפני: אנחנו עוברים להמשך סדר-היום: תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (שיעורי פחת) ( תיקון מס' 3) (תיקון), התשע"א-2011.
יעל קינן-מרקוביץ: עו"ד יעל קינן, סגנית היועצת המשפטית של מינהל הכנסות המדינה באוצר.
יעל קינן-מרקוביץ: אנחנו מבקשים להאריך את תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)(שיעורי פחת).
יעל קינן-מרקוביץ: התקנות הללו הסתיימו בדצמבר 2010, ואנחנו מבקשים להאריך אותן לדצמבר 2013.
יעקב אדרי: איך קורה שזה מסתיים ב-2010, ועכשיו, באמצע השנה, באים?
יעקב אדרי: מה היה בפער הזה?
משה גפני: יעקב, שאלה טובה.
משה גפני: השאלה שלך היא במקומה, מאה אחוז.
משה גפני: אבל, קודם תן לה להשלים, ושנדע קודם האם אנחנו מדברים פה בהטבה לתעשיינים.
יעל קינן-מרקוביץ: מדובר בהטבה, ואני אסביר.
יעל קינן-מרקוביץ: תחולתו של חוק התיאומים הוגבלה עד ל-31 בדצמבר 2007.
יעל קינן-מרקוביץ: אבל, השארנו את סעיף 3 לחוק התיאומים שתחולתו לא הוגבלה כדי שנוכל להמשיך להפעיל את התקנות (תיאומים בשל אינפלציה)(שיעורי פחת), שנותנות, למעשה, שיעורים מואצים לנכסים בבנייה, בתעשייה ובמלונאות.
יעל קינן-מרקוביץ: אלו הן התקנות, ואותן אנחנו מבקשים להאריך.
יעל קינן-מרקוביץ: מכיוון שמדובר בשיעורים מואצים, כמובן שמדובר בהטבה.
משה גפני: אתם מבקשים את זה לשלוש שנים.
יעל קינן-מרקוביץ: אנחנו מבקשים את זה לשלוש שנים.
רוחמה אברהם-בלילא: אין ספק שיש חשיבות רבה בכל מה שקשור לענף הבנייה, התעשייה והמלונאות.
רוחמה אברהם-בלילא: שלושת הענפים האלה כוללים בתוכם הרבה מאוד עסקים קטנים ובינוניים.
רוחמה אברהם-בלילא: השאלה היא מה קורה עם עסקים קטנים ובינוניים נוספים שלא קשורים באופן ישיר בתוך הענפים החשובים האלה?
יעל קינן-מרקוביץ: גם הם מקבלים פחת במסגרת חוקי העידוד.
יעל קינן-מרקוביץ: יש חוק עידוד.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל, אך ורק אם יש קשר ישיר לשלוש הענפים האלה.
יעל קינן-מרקוביץ: לא, לא.
יעל קינן-מרקוביץ: יש את הפחת המואץ שניתן בהתאם לחוקי העידוד, ויש את התקנות הספציפיות הללו של תיאומים בשל אינפלציה (שיעורי פחת).
יעל קינן-מרקוביץ: אגב, אותו נישום זכאי לבחור.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת שזו השלכה רוחבית כלפי כל העסקים הקטנים והבינוניים שלאו דווקא קשורים לתעשייה, מלונאות.
יעל קינן-מרקוביץ: הם כמובן עונים על התנאים של חוקי העידוד.
יעל קינן-מרקוביץ: אגב, הנישום זכאי לבחור בין הפחת המואץ שנותנים לו חוקי העידוד, לבין הפחת המואץ שנותנות לו התקנות הללו.
יעל קינן-מרקוביץ: יש לו את הבחירה.
יעקב אדרי: עדיין לא קיבלתי תשובה לשאלה שלי.
יעקב אדרי: האם מישהו שכח?
יעל קינן-מרקוביץ: לא, זה לא עניין של שכחה.
יעל קינן-מרקוביץ: גם כאשר פנו אלינו ושאלו מה קורה לגבי 2011, אמרנו שאנחנו ניתן לגבי 2011.
יעל קינן-מרקוביץ: הסיבה שזה עדיין לא הובא לוועדה היא פשוטה.
יעל קינן-מרקוביץ: אנחנו רוצים לעשות איזושהי רה-אורגניזציה בנושא הפחת.
יעל קינן-מרקוביץ: התחילו אצלנו דיונים ולכן התעכבנו גם בהבאת התקנות בגלל המחשבה איך אנחנו באמת הולכים לשנות את כל סוגיית הפחת, ואז אמרנו שגם זה ייכלל.
רוחמה אברהם-בלילא: האם העסקים יקבלו רטרואקטיבית?
יעל קינן-מרקוביץ: מתחילת 2011, בוודאי.
יעל קינן-מרקוביץ: ולכן, גם התחולה של התקנות האלו תהיה בראשון בינואר 2011.
יעקב אדרי: זאת אומרת שלא נפגעו.
שי חרמש: יש רציפות.
יעל קינן-מרקוביץ: תהיה רציפות.
יעל קינן-מרקוביץ: התקנות הקודמות הסתיימו ב-31 בדצמבר 2010.
יעל קינן-מרקוביץ: אנחנו אמרנו למי שפנה אלינו שתהיה רציפות, ושניתן את 2011.
יעל קינן-מרקוביץ: למעשה, זה מה שאנחנו מבקשים מהוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: קיבלתם הערת אזהרה מחבר הכנסת יעקב אדרי.
משה גפני: האם יש הערות?
חזקי ישראל: אנחנו מברכים על כך שזה סוף סוף הגיע.
שי חרמש: לא נפגעתם מזה שזה לא הגיע.
יעל קינן-מרקוביץ: אני רוצה לבקש איזושהי בקשה מהוועדה.
יעל קינן-מרקוביץ: ייתכן שבמהלך השבועיים אנחנו נבקש מהוועדה איזשהו תיקון טכני של התקנות, ואנחנו מבקשים לאפשר לנו את אותו תיקון שייתכן ונצטרך להביא לוועדה.
משה גפני: האם אתם תרצו להביא תיקון בתוך השבועיים האלה?
יעל קינן-מרקוביץ: כן.
משה גפני: תביאו, בסדר.
משה גפני: האם אתם צריכים איזושהי הליך בשביל להביא את התיקון?
יעל קינן-מרקוביץ: נצטרך לפנות כמובן לוועדה שתאפשר.
שגית אפיק: פשוט תקנות חדשות.
שגית אפיק: אם תמצאו לנכון לתקן את התקנות תביאו תקנות אחרות.
משה גפני: אני מבין שהיה פה מהלך בתוך רשות המיסים, יחד עם מינהל הכנסות המדינה - בסדר.
משה גפני: אני לא אהבתי את זה שביקשתם להוריד את זה מסדר-היום, אני רציתי שזה יהיה בסדר-היום.
משה גפני: אני חושב שזה דבר שהוא מועיל לתעשייה.
משה גפני: כשיש ויכוחים - יש ויכוחים.
משה גפני: צריך לעשות את זה בוועדה.
משה גפני: אני מאוד שמח שזה נמצא בוועדה.
משה גפני: אני אומר לך, אם תרצו לעשות תיקון טכני, ואם תרצו לשנות, תביאו את זה לכאן ובלב פתוח ובנפש חפצה אנחנו נעזור לכם.
שגית אפיק: אבל, אנחנו מוציאים אישור לתקנות.
שגית אפיק: אם הם רוצים להביא, הם יביאו תקנות חדשות.
משה גפני: הם יביאו תיקון טכני.
משה גפני: מי שהוא בעד אישור התקנות ירים את ידו.
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (שיעורי פחת) (תיקון מס' 3) (תיקון), התשע"א-2011 אושרו.
משה גפני: הסעיף האחרון בסדר-היום: שינויים בתקציב לשנת 2011.
משה גפני: פנייה 423, בבקשה.
צחי דוד: צחי דוד, רפרנט שיכון, אגף התקציבים.
צחי דוד: הפנייה נועדה לביצוע שינויים פנימיים בתקציב המרכז למיפוי ישראל, שעיקרם העברה תקציבית של 1.1 מלש"ח לפרויקט הקדסטר האנליטי.
רוחמה אברהם-בלילא: לאיזה פרויקט?
רוחמה אברהם-בלילא: מה זה אומר?
צחי דוד: קדסטר זה רישום מקרקעין.
צחי דוד: הקדסטר במדינת ישראל נקבע בשנת 1920 ומשהו על-ידי הבריטים.
צחי דוד: אנחנו עוברים היום לשיטה אנליטית ממוחשבת באמצעות GPS שהיעילות המשקית שלה היא עצומה.
צחי דוד: במקום לנבור במפות עתיקות בכל רישום של חלקה בארכיון המרכז, אפשר יהיה לקבל פלט מחשב מיידי.
צחי דוד: זהו פרויקט ארוך טווח.
צחי דוד: הוא מבוצע כבר כמה שנים, והוא ייקח עוד כמה שנים.
צחי דוד: הוא מתוקצב מידי שנה בהתאם להתקדמות שלו.
רוחמה אברהם-בלילא: האם הגדלת התקציב הזאת לא תוכננה עוד בתחילת 2011?
צחי דוד: זה לא הגדלה פה, אלא הסטה פנימית בין תקנות של המשרד.
רוחמה אברהם-בלילא: לא צפיתם את זה בתחילת השנה.
רוחמה אברהם-בלילא: אתם מבקשים להעביר מתקנה א' לתקנה ב' כי העברתם עודפים בתחילת השנה?
רוחמה אברהם-בלילא: האם לא חשבתם על הגדלת הפרויקט הזה?
צחי דוד: לא, לפעמים יש יכולת לבוא ולהגדיל חוזה או התקשרות בפרויקט הזה מעבר למה שציפית, כי התקדמת יותר טוב.
צחי דוד: התקדמות הפרויקט הזה תלויה המון ביכולת - - -
רוחמה אברהם-בלילא: האם אתה מבקש להגדיל כי הוא התקדם יותר טוב?
רוחמה אברהם-בלילא: בטוח?
משה גפני: האם ההעברה הזאת היא בסדר?
משה גפני: מי בעד אישור ההעברה ירים את ידו?
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין פנייה מס' 423 אושרה.
משה גפני: פניות מס' 444, 445 – מועצות דתיות.
צחי דוד: הפנייה נועדה לתקצוב 6.1 מיליון שקל, מתוכם 3.6 מיליון שקל להשתתפות הממשלה בהחזר הלוואות מועצות דתיות, ו-2.5 מיליון שקל למענקים לתוכניות הבראה במועצות הדתיות.
משה גפני: האם אתה יכול להגיד על איזה מועצות דתיות מדובר?
צחי דוד: מדובר פה על בת ים – תוספת למענקי הפרישה.
צחי דוד: מדובר פה על קריית אונו, ומדובר - - -
משה גפני: מה זה "קריית אונו"?
צחי דוד: אני מדבר כרגע על המענקים, לא על ההלוואות.
משה גפני: מדובר על 3.6 החזר הלוואות.
צחי דוד: זה גורף, זה לכל המועצות שחתמו על הסכם הלוואות.
צחי דוד: מועצה שנכנסת לתוכנית הבראה מכוסה לה מלוא הגיבנת, מלוא גירעון העבר.
צחי דוד: מחציתו במענק, מחציתו בהלוואה.
צחי דוד: אנחנו בכל זאת מסייעים למועצות בהחזר השוטף של ההלוואה.
צחי דוד: ה-3.6 הולך לתקנת המועצות הדתיות והוא מתחלק בין כל המועצות שלקחו הלוואות.
משה גפני: זה לא מועצה דתית ספציפית, אלא מדובר על החזר הלוואות כולל.
צחי דוד: של כלל המועצות שחתמו עד כה על הסכמי הלוואות.
צחי דוד: זה לא כלל המועצות.
ציון פיניאן: כמה מועצות חתמו על הסכם הבראה?
צחי דוד: אם אני זוכר נכון, אל תתפוס אותי במילה, על הסכם הבראה חתמו כבר למעלה מ-60 – 70 מועצות.
צחי דוד: לא כולן קיבלו הלוואות, לא כולן חתמו על הסכמי הלוואה.
צחי דוד: אבל, אל תתפוס אותי במספרים.
צחי דוד: אין לי אותם פה במדויק.
צחי דוד: ה-2.5 זה מיליון שקל נוסף לבת ים למענקי פרישה.
משה גפני: האם זה לא היה פה בוועדה?
צחי דוד: היה, היתה לנו טעות בחשבון.
צחי דוד: זה תוספת של עוד מיליון שקל.
משה גפני: זאת אומרת, חוץ ממה שאישרנו זה עוד מיליון?
צחי דוד: היה לנו שם משהו שבטעות החרגנו.
צחי דוד: זו היתה טעות שלנו ושל המשרד.
משה גפני: מיליון לבת ים, הלאה.
צחי דוד: קריית אונו.
צחי דוד: לא זוכר.
משה גפני: רוב היתרה זה מיליון וחצי.
צחי דוד: כן, קצת מעל מיליון.
צחי דוד: האם אתה יודע כמה לקריית אונו?
קריאה: קריית אונו לא פה.
קריאה: יש את יקנעם, בת ים ומבשרת ציון.
משה גפני: אני מבקש פירוט נורמאלי.
משה גפני: אני רוצה לעזור.
משה גפני: אני מבקש שתביאו פרטים מדויקים, נחזור לזה אם תביאו עוד היום.
משה גפני: פניות מס' 456, 457, בבקשה.
אמיר רשף: אמיר רשף, אגף תקציבים.
אמיר רשף: פנייה זו נועדה לתקצב 1,5 מיליון שקל לאפוטרופוס לנכסי נפקדים עבור תחזוק ופעילות נכסים בהתאם לאחריותו.
אמיר רשף: מדובר במלון שבע קשתות במזרח העיר.
אמיר רשף: ישנו פה נציג האפוטרופוס אם תרצו הרחבה בנושא.
משה גפני: בשביל מה צריך את הכסף?
אמיר רשף: המלון נקלע לקשיים.
משה גפני: האם יש מישהו שיכול להסביר יותר?
יעקב אדרי: אולי אנחנו עוסקים עכשיו בהפרטה של מלון.
רוחמה אברהם-בלילא: ולמה המלון הזה?
רונן ברוך: שמי רונן ברוך, ואני אפוטרופוס נכסי נפקדים, משרד האוצר.
רונן ברוך: אני לא האפוטרופוס הכללי.
רונן ברוך: האפוטרופוס הכללי זה משרד המשפטים.
משה גפני: ההעברה הזאת לא קשורה לאפוטרופוס הכללי, זה משרד האוצר.
משה גפני: למה זה במשרד האוצר?
רונן ברוך: אפוטרופוס נכסי נפקדים אחראי על ביצוע חוק נכסי נפקדים התש"י-1950.
משה גפני: טוב שאתה לא אומר לי את הסעיף עם לוכסן.
משה גפני: אני רוצה לדעת מה ההבדל בין האפוטרופוס הכללי לאפוטרופוס על נכסי נפקדים במשרד האוצר.
רונן ברוך: האפוטרופוס הכללי מנהל נכסים של נעדרים, אזרחים ישראלים וכו'.
רונן ברוך: האפוטרופוס לנכסי נפקדים מטפל בנכסים של נפקדים שזה תוצאה של מלחמת 1948 – המיעוט הערבי שברח והשאיר פה נכסים.
משה גפני: זה משרד האוצר ולא האפוטרופוס הכלל, הבנתי.
משה גפני: מה קרה עם מלון שבע הקשתות שעליו אתם מדברים עכשיו?
רונן ברוך: כמו כל ענף התיירות, מלון שבע הקשתות מושפע מאוד מכל האירועים הביטחוניים והאחרים.
רונן ברוך: במשך השנה האחרונה הוא נקלע לקשיים.
משה גפני: למי הוא שייך?
רונן ברוך: המלון שייך לאפוטרופוס לנכסי נפקדים.
משה גפני: במשרד האוצר, ואתם מפעילים אותו.
רונן ברוך: אנחנו מפעילים אותו, כן.
משה גפני: זאת אומרת, משרד האוצר מפעיל גם מלון.
משה גפני: האם צימרים אתם לא מפעילים?
שי חרמש: מה אתה רוצה שהוא יעשה עם מלון שנפל לו במתנה.
שי חרמש: הבעלים ברחו, מה אתה רוצה?
שי חרמש: קודם שמענו שהמדינה ברחה, עכשיו אנחנו שומעים שהבעלים ברחו.
משה גפני: בשביל מה אתם צריכים כסף?
רונן ברוך: המלון נקלע לקשיים תקציביים.
רונן ברוך: אנחנו ביקשנו תקציב עד סוף השנה על מנת לראות איך אנחנו מבריאים, ואיך אנחנו בוחנים אפשרויות ניהול חדשות.
אמיר רשף: יש קושי כרגע לצאת למכרז לחברת ניהול בגלל חוסר ודאות בטחוני.
אמיר רשף: ולכן, מוצע שתילקח חברת ניהול שתנהל את המלון עד סוף השנה.
שי חרמש: איפה נמצא המלון?
רונן ברוך: המלון נמצא על הר הזיתים.
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין פניות מס' 456, 457 אושרו.
משה גפני: הפניות אושרו, תודה רבה.
משה גפני: פניות מס' 460 , 461.
סימן טוב: יונתן בר סימן טוב, רפרנט פנים.
סימן טוב: הפנייה התקציבית נועדה לאפשר תקצוב של אשראי תקציבי לרשויות מקומיות בתוכניות הבראה.
סימן טוב: יש מספר רשויות מקומיות שמתקשות לגייס אשראי מהמערכת הבנקאית.
סימן טוב: לדוגמה, בית שאן.
סימן טוב: למעשה, המדינה פה עוזרת להם בגיוס אשראי תקציבי בתוכניות הבראה.
שי חרמש: האם זה כולל את ההסדרים של שדרות-ירוחם?
רוחמה אברהם-בלילא: האם בית שאן היא העיר היחידה מכלל הרשויות שנקלעה לקשיים תקציבים שהיא צריכה לקבל הלוואה?
משה גפני: אני עוד לא יודע איך אתם הגעתם לבית שאן.
רוחמה אברהם-בלילא: כי יש שם ראש עיר – זה ברור.
רוחמה אברהם-בלילא: העברה פוליטית, חד משמעית וברורה – בושה.
משה גפני: יונתן, אתם רוצים להעביר פה בתוכנית הבראה 50 מיליון שקל, ותיכף נשמע למה.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לדעת איזה עוד רשויות גם מקבלות את ההלוואות האלה?
משה גפני: אני רוצה לדעת למה אתם מורידים את ה- - -
יעקב אדרי: שיתנו את כל הרשימה.
משה גפני: יונתן, תמתין.
רוחמה אברהם-בלילא: האם רשויות ערביות נכללות גם בתוך הרשימה הזאת?
סימן טוב: חיובי.
משה גפני: מה "חיובי"?
משה גפני: אמרתי שאתה לא עונה בינתיים.
משה גפני: אני רוצה לדעת קודם מה כתוב.
משה גפני: בניגוד להם, אני רוצה לראות מה כתוב.
משה גפני: אני לא יודע לקרוא בלי נקודות עד שלא תסביר לי.
שי חרמש: האם אפשר להתייחס גם למקור המימון של ה-50 מיליון?
משה גפני: האם אתה יכול להמתין רגע, ולתת לי לשאול שאלה בוועדה הזאת?
משה גפני: יונתן, אני מבין שאתם צריכים את ה-50 מיליון שקל כדי לתת תוכנית הבראה לרשויות מקומיות.
יעקב אדרי: אנחנו מבקשים לראות את הרשימה.
שי חרמש: יעקב, קודם כל תראה מאיפה מביאים את הכסף
משה גפני: למה אתם מורידים את הכסף הזה - -
שי חרמש: - - מהלוואות לדיור?
משה גפני: שי, עם כל הכבוד, אני מנסה לשאול שאלה.
משה גפני: למה אתם מורידים את זה ממשרד השיכון מהנושא של הלוואות לרכישת דירה, מוותיקים חסרי דירה?
שי חרמש: הריבית היא כל כך גבוהה שאף אחד לא לוקח את ההלוואות – זו התשובה.
צחי דוד: צחי דוד, רפרנט שיכון.
צחי דוד: גם אשראי לרשויות מקומיות וגם אשראי שניתן לפרטים כהלוואות לדיור – זה אותו מיון בתקציב המדינה ואותו סוג של תקציב.
רוחמה אברהם-בלילא: מה זאת אומרת "אותו מיון"?
רוחמה אברהם-בלילא: האם תוכנית הבראה לרשות מקומית שווה בנוסחה למחוסרי דיור?
צחי דוד: לא, אני מתכוון שזה אותו סוג כסף.
צחי דוד: זה אשראי.
צחי דוד: היות ויש עודף באשראי במשרד השיכון - - -
שי חרמש: רוחמה, זה אשראי.
שי חרמש: לא משתמשים בו, ולכן אפשר להעביר אותו למקום אחר.
שי חרמש: אגב, כמה הוא עולה לדיור?
שי חרמש: מה הריבית?
צחי דוד: 4%.
שי חרמש: 4%.
שי חרמש: מי ייקח ב-4% ריבית?
צחי דוד: ל-25 שנה.
שי חרמש: אגב, גם הרשות מקבלת את זה ב-4%?
צחי דוד: לא, זה לא קשור.
צחי דוד: אין לי מושג, לא מבין ברשויות.
שי חרמש: מעניין באיזה מחיר לוקחת את זה הרשות.
סימן טוב: בכל רשות זה טיפה שונה.
סימן טוב: אבל, הרשות מקבלת את זה בין 5.8 לטיפה יותר.
שי חרמש: צמוד או פריים?
סימן טוב: זה לפי כללים שהחשב הכללי קובע.
שי חרמש: צמוד או לא צמוד?
סימן טוב: אני לא יודע, אלו כללים שהחשב הכללי קובע אותם.
שי חרמש: כי אם זה 5.8 הייתי אוסר על כל ראש רשות לגעת בכלל בדבר כזה.
שי חרמש: איך הוא יחזיר את זה?
משה גפני: אני לא הבנתי את ההסבר.
משה גפני: האם הכול אותו הדבר בתקציב המדינה?
משה גפני: לגבי הנושא של ההלוואות בשיכון – מדובר על תקציב שהוא כמה?
משה גפני: 3 מיליארד שקל?
צחי דוד: ההלוואות הוא 700 מיליון שקל.
משה גפני: מה זה ה-3 מיליארד שקל בשיכון?
צחי דוד: זה כל הגג של סעיף הפיתוח.
צחי דוד: זה גם הלוואות וגם דברים נוספים.
משה גפני: אנחנו מדברים על 690 מיליון שקל.
משה גפני: כמה מתוך זה נוצל עד כה?
צחי דוד: להערכתי, משהו כמו 30% - 40%.
משה גפני: עד ספטמבר נוצל 30%.
משה גפני: 70% לא נוצל.
משה גפני: למה לא נוצל?
צחי דוד: צריך להגיד – לפעמים יש עיכוב ברישום.
צחי דוד: זה לא און-ליין אצלנו, יכול להיות שהאחוזים יותר גבוהים.
רוחמה אברהם-בלילא: מה הן הסיבות?
צחי דוד: ריבית הפריים במשק נמוכה מאוד כיום, והלוואות פריים נראות לפרטים אטרקטיביות יותר מהריבית ארוכת הטווח שהממשלה מציעה.
צחי דוד: צריך לזכור שמדובר לא באותו סוג הלוואה.
צחי דוד: לא בטוח שההחלטה של פרטים לוותר על הלוואה ל-25 שנה ב-4% על מנת לקבל הלוואה שהריבית בה יכולה לעלות כל הזמן רק כי היום הפריים נמוכה, היא החלטה נכונה.
צחי דוד: אבל, זו החלטה שהפרטים מקבלים.
צחי דוד: אין לנו עליה שליטה.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל, יש לך שליטה בהגמשת הקריטריונים ובהורדת הריבית אם אתה רוצה לנצל את זה לטובת אותם מחוסרי דיור.
צחי דוד: ריבית בשיעור של 4% לתקופה של 25 שנה היא עדיין ריבית נמוכה ואטרקטיבית מהריבית שמציעים בשוק.
שי חרמש: לא שכנעת את הדיירים כי הם לא לוקחים את זה.
שי חרמש: הם לא לוקחים כי זה יקר להם.
משה גפני: בנושא מיקור המימון, אני מבין שמדובר על הלוואות לשיכון שהם 30%, על אף ששר האוצר יכול לשנות את הריבית.
משה גפני: הוא הרי יכול לשנות את זה בצו אם הוא רואה שלא לוקחים הלוואות כך שההלוואות יהיו יותר אטרקטיביות.
משה גפני: החלק השני – לאן הולך הכסף?
סימן טוב: הכסף נועד לסייע לרשויות שהן מסורבות אשראי והן לא מצליחות לגייס אשראי.
משה גפני: מי הן הרשויות?
סימן טוב: הרשימה היא כזאת: עוספיה, אלפי מנשה, קריית גת - - - אני אחדד איך זה עובד כדי שהתמונה תהיה ברורה לוועדה.
סימן טוב: תוכנית הבראה של רשות מקומית בנויה בצורה כזאת שרשות מקומית שיש לה גירעונות מגיעה למדינה בבקשה שהיא תעזור לה להתמודד עם הגירעונות שלה.
סימן טוב: המדינה עוזרת לרשות המקומית להתמודד עם הגירעונות ככל שהרשות המקומית עושה צעדים בשוטף, ומגדילה את הגבייה, ומגיעה את האיזון.
סימן טוב: הרשות המקומית מקבלת את העזרה, את האשראי הזה ככל שהיא עושה צעד.
סימן טוב: קשה לבוא ולהגיד בדיוק כמה תקבל כל הרשות.
סימן טוב: אבל, הכסף הזה נועד לרשויות האלה.
סימן טוב: הרשויות האלה הן: עוספיה, אלפי מנשה, קריית ארבע, בקה-ג'ת, טירה, עילוט, דיר אל אסד.
משה גפני: אלה הרשויות.
משה גפני: אמרת קודם "קריית גת"?
סימן טוב: קריית ארבע, ובית שאן, כפי שאמרתי גם קודם.
משה גפני: האם אתה יכול להגיד את הפירוט?
סימן טוב: כמו שהסברתי קודם, הפירוט הוא תלוי העמידה של הרשויות באבני הדרך של תוכנית ההבראה.
משה גפני: תן דוגמה כמה עוספיה, כמה קריית ארבע, וכמה בית שאן – בערך.
סימן טוב: לא הכול קבוע לחלוטין.
סימן טוב: זה רק כנגד בכמה יעמדו הרשויות.
סימן טוב: ברגע שהן יעמדו באבן הדרך הן יקבלו את הכסף.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, אחרת אנחנו נותנים קרוב ל-400 מיליון שקלים, 400 שלא נוצלו מההלוואות.
רוחמה אברהם-בלילא: בזמנו היתה קרן לסיוע לעסקים קטנים – 100 מיליון שקל - בתמ"ת שגם אותה האוצר רצה להעביר לטובת משהו אחר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני זוכרת שגם אתה היית שותף לזה.
רוחמה אברהם-בלילא: הוועדה ישבה על המדוכה ולקחה 50 מיליון שקלים והקימה קרן מיוחדת עם הגמשת קריטריונים להלוואות לבעלי עסקים קטנים ובינוניים.
רוחמה אברהם-בלילא: אותו הדבר גם פה.
רוחמה אברהם-בלילא: דווקא בתקופת המשבר הנוכחית בה יש משבר דיור ואנשים לא יכולים לממש ולקחת הלוואה, למה שהוועדה הזאת שלא תיקח את הנושא הזה, או חלק מהתקציב הזה, ובאמת תבחן דרך להגמשת הקריטריונים להלוואות האלו יחד עם האוצר?
רוחמה אברהם-בלילא: יושבת ועדת טרכטנברג.
רוחמה אברהם-בלילא: ראש הממשלה אמור להביא תקציבים על מנת לכסות את כל ההבטחות.
רוחמה אברהם-בלילא: יש פה כסף שהוא כסף לא מבוטל, ואי אפשר לוותר על זה במחי יד בוועדה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: לגבי ה-50 מיליון שקלים – הייתי רוצה לראות תוכנית כוללת.
רוחמה אברהם-בלילא: כממלאת מקום שר פנים לשעבר, אני מניחה שיש עוד רשויות רבות שנמצאות במצב של חוסר מימוש הלוואה כתוצאה מהמצב הפיננסי שלהן.
רוחמה אברהם-בלילא: הייתי רוצה לראות את כל התמונה הכוללת של כל ראשי הרשויות, ועל-פי מה נבחרו דווקא הרשויות הללו.
מגלי והבה: למעשה, זו השאלה העיקרית.
יעקב אדרי: אני רוצה לחזק את הדברים ולתקוף אותם מכיוון אחר.
יעקב אדרי: קודם כל, הסיפור הזה של ה"בוכטה" הזאת שכל שנה לא מנוצלת, חוזר על עצמו כמעט כל שנה.
יעקב אדרי: זה לא מקרי.
יעקב אדרי: האוצר אומר: הנה, אני נותן.
יעקב אדרי: אבל, הוא יודע שזה לא מנוצל בגלל הריביות והוא מנצל את זה לצרכים שלו במהלך השנה.
יעקב אדרי: היתה מחאה חברתית מאוד קשה, בעיות קשות מאוד.
יעקב אדרי: אני מתפלא על שר השיכון, ואת זה אתה תמסור לו.
יעקב אדרי: שר השיכון – במקום לדפוק על השולחן ולהגיד: אני מבקש לשנות את התנאים, את הריביות, על מנת שהזוגות הצעירים והמשפחות נזקקות ינצלו - - -
משה גפני: זה לא שר השיכון, זה שר האוצר.
יעקב אדרי: זה תקציב שלו, זה אצלו.
יעקב אדרי: הוא מוותר על זה והוא אומר: תן לרשויות שזה משרד הפנים שהוא אולי השותף שלו, ותן לפה ותן לשם.
יעקב אדרי: אנחנו כל הזמן רואים את זה בהעברות.
יעקב אדרי: זו שערורייה.
יעקב אדרי: רק בשבוע שעברה היתה הפגנה של אלפי אנשים.
יעקב אדרי: הרב גפני, שמעתי גם אותך.
יעקב אדרי: אני יודע כמה זה חשוב לך.
יעקב אדרי: שמעתי הבוקר ברדיו שוועדת הכספים מעורה בכל מה שקורה בוועדת טרכטנברג.
משה גפני: לא, אז אמרו.
משה גפני: אני אמור להיפגש אותו, הוא ביקש להיפגש איתי.
משה גפני: אני הרי דיברתי נגד טרכטנברג.
יעקב אדרי: אמר את זה אדם מוסמך, יושב-ראש הכנסת.
משה גפני: עם כל הכבוד, אני דיברתי נגד ועדת טרכטנברג.
יעקב אדרי: שמעתי, שמעתי.
משה גפני: ועדת הכספים לא תהיה חותמת טרכטנברג.
רוחמה אברהם-בלילא: זה מה שאני רוצה לשמוע ממך.
משה גפני: את זה את תראי פה.
משה גפני: אני יודע מה הולך לעשות, אבל אני לא מעורה.
יעקב אדרי: שמעתי אותך, ואני תומך במה שאמרת.
יעקב אדרי: זו שערורייה ממדרגה ראשונה.
יעקב אדרי: בתקופה שבה הציבור יצא להפגנות בהמוניו, ובעיקר נושא הדיור, שר השיכון מוותר על תקציב שלו.
יעקב אדרי: במקום להילחם עם יובל שטייניץ ולהגיד לו: תוריד את הריבית לפחות בתקופה הכול כך קשה שכולנו עוברים, אתם מביאים לפה כל מיני מניפולציות להעביר לכל מיני יישובים.
יעקב אדרי: אגב, אני לא יודע איזה קריטריונים נקבעו.
יעקב אדרי: יש הרבה מאוד יישובים שהם נמצאים במצוקה, כמו שאמרה חברת הכנסת רוחמה אברהם.
יעקב אדרי: הביאו לנו לפה חלק.
יעקב אדרי: אני לא רוצה לתת לזה תג זיהוי פוליטי כי יכול להיות שהנושאים נבדקו בצורה יסודית.
יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, אסור לאשר את זה.
יעקב אדרי: בתקופה קשה שכזו לא מתאים ולא נכון לעשות את זה.
יעקב אדרי: שוב, אני ממש נדהם ממה שעושה שר השיכון בתקופה כל כך קצרה, וזאת לאחר שהוא נואם לנו נאומים חוצבי להבות.
שי חרמש: אוי לי מיצרי ואוי לי מיוצרי.
שי חרמש: 400 מיליון שקל הולכים פה למולך.
שי חרמש: רוחמה, ברור לגמרי שאם לא נאשר את זה לרשויות המקומיות, האוצר יצחק בדרך אל הבנק.
שי חרמש: הוא יעשה קופה.