GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארנון שגב: כלומר, אם אני מבין נכון יהיה בעצם הסדר שונה ביחס לעובדים של הייעוץ הפנסיוני לגביהם יחולו הוראות החוק דהיום.
שגית אפיק: העיצום הכספי והקנס האזרחי הקיים היום.
שגית אפיק: בחוק הביטוח ובחוק קופות הגמל תחול הצעת החוק, סעיף 1 וסעיף 2 להצעת החוק עם כל ההוראות החדשות שהוכנסו.
ארנון שגב: עוד שאלה אחת.
ארנון שגב: האם הנקודה נבחנה מבחינת המערך המשפטי?
ארנון שגב: האם בכך שהייתה הצעה מסוימת במסגרת הצעת החוק, האם רואים בכך הסדר שלילי?
שגית אפיק: על הסדר שלילי ענה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
ארנון שגב: לגבי שיפוי וביטוח.
שגית אפיק: לא רק לגבי שיפוי וביטוח.
שגית אפיק: הוא ענה על הסדר שלילי.
זהבה גלאון: תכין את העתירה.
משה גפני: כן, זאת העתירה.
משה גפני: זה בסדר, אין בעיה.
משה גפני: אני לא מציע לך לעתור לבג"ץ.
ארנון שגב: לא, חלילה וחס.
משה גפני: סתם, עצה בחינם.
משה גפני: לא ביקשתי אגרה על הייעוץ הזה.
ארנון שגב: התקבלו ההערות של יושב ראש הסתדרות המורים.
משה גפני: אמרתי ואני עכשיו מסכם את מה שאמרתי.
משה גפני: אני כל הזמן במהלך החוק הזה הלכתי לקראת כל מה שאפשר על מנת להגיע למצב בגלל שבכל אופן אכיפה מינהלית זה דבר חדש.
משה גפני: הרעיון הוא רעיון נכון, העיקרון, אם הוא יתבצע טוב, הוא טוב, הוא לטובת העמיתים ולטובת המנהלים.
משה גפני: לא הולכים למסלול פלילי וכל מה שנלווה לדבר הזה.
משה גפני: אני בכלל לא בטוח האם המסלול של הייעוץ הפנסיוני – אמרתי את זה ושמעת גם את המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אבי ליכט – האם במסלול שאנחנו הולכים על סוכני הביטוח, על קרנות ההשתלמות, על קופות הגמל והמהלך שאנחנו הולכים על הייעוץ הפנסיוני, מה יותר טוב.
משה גפני: יתכן שהייעוץ הפנסיוני יותר טוב כמו שטוענים בהסתדרות, יתכן שהמהלך של קופות הגמל או הביטוח יותר טוב, כמו שאנחנו סבורים וכמו שסבור גם אגף שוק ההון.
משה גפני: אבל אני איש ליברלי ואני לא רוצה ללכת בכפייה.
משה גפני: אגב, לגבי הסתדרות המורים, זה סיפור אחר.
משה גפני: שם זה סיפור שבאמת אני חושב שאנחנו צריכים לעודד אנשים שיעסקו בחיים הציבוריים, שיתרמו בכל מיני מלכ"רים ואני מאוד תומך בדבר הזה כל השנים.
משה גפני: המדינה יותר ויותר יוצאת מדברים שהיא מחויבת לאזרחים שלה ונכנס המגזר השלישי, נכנסים אנשים שעושים דברים בהתנדבות גם בתחום הרפואי, גם בתחום החינוכי, גם בתחומים רבים שהמדינה פשוט יוצאת מהם.
משה גפני: לכן אני בעד עידוד מוחלט של האנשים המתנדבים.
משה גפני: ברגע שנאמר לי הנושא הזה, והעירו את תשומת לבי לגבי הנושא הזה של המלכ"רים, של אלה שהם דירקטורים בהתנדבות, מיד התקשרתי למנהל אגף שוק ההון ואמרתי לו שזאת טענה צודקת והטענה הזאת, אמרה לי גם היועצת המשפטית וזה נכון, זה מוסדר בחוק.
משה גפני: אני לא חושב שיהיה מנהל אגף שוק הון אי פעם במדינת ישראל שייקח את החוק הזה ויעניש דירקטור שהוא במלכ"ר והוא מתנדב.
משה גפני: אני לא חושב שזה יקרה אלא אם כן באמת מדובר בפשיעה ובפשיעה אנחנו צריכים להגן על העמיתים, עם כל הכבוד למתנדבים.
משה גפני: קורה שמתנדבים גם פושעים אבל אלה דברים נדירים ולא לזה כוונת המחוקק.
משה גפני: אם זה יעמוד למבחן של בית המשפט, לדעתי אין SAY, מכיוון שאין הכרעה של ועדת הכספים.
משה גפני: יש כאן כאלה שעושים עם הראש ככה ויש כאלה שעושים עם הראש ככה.
משה גפני: זאת אומרת, יש מחלוקת גם בין האורחים ולא רק בין משרדי הממשלה וועדת הכספים.
משה גפני: לכן אין כאן שאלה של שוויון, אין כאן שאלה של צדק, אלא להפך.
משה גפני: יכול להיות שיתברר ברבות השנים שדווקא המהלך שלהם היה הנכון ויכול להתברר ברבות השנים, מה שאני חושב יותר, שהמהלך האחר הוא הנכון וכי עדיף ללכת למהלך של הצעת החוק של האכיפה המינהלית הנוכחית.
משה גפני: אם יש לך משהו להעיר על זה, בבקשה, כי זה הבג"ץ.
ארנון שגב: שמעתי את דברי אדוני היושב ראש, אבל במסגרת עשר הדקות האם תינתן גם לגופים האלה את זכות הבחירה להחליט אם הם רוצים להיות בהסדר?
משה גפני: עם כל הכבוד, יש גבול גם לליברליות שלי.
משה גפני: זה קו אדום.
משה גפני: בכל אופן יש מדינה מאחורי חופש הפעולה.
משה גפני: יש חוק וצריך לכבד אותו, ואם החוק יאושר, הוא יאושר במליאת הכנסת.
משה גפני: רבותיי, אנחנו יכולים לעבור להצבעות.
שגית אפיק: למעשה הוועדה הצביעה על סעיפים 1 ו-2.
זאב חושינסקי: אם אפשר לומר משפט אחד.
זאב חושינסקי: שמעתי את היועץ המשפטי ולא הבנתי למה הוא הגיע כי אנחנו אמרנו שכבר דנו ומיצינו את העניין, אבל שמעתי את חוות הדעת שלו לגבי השיפוי.
זאב חושינסקי: דרך אגב, אני לא מקבל אותה למרות שהוא המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
זאב חושינסקי: אני יכול לומר לך שכל הסיפור כאן נסוב על העניין של לבוא ולהטיל עיצומים כספיים על עובדים.
זאב חושינסקי: זה לא שאף אחד לא רוצה ללכת נגד עופר עיני ולא שאנחנו עושים משהו שהוא שונה ופחות טוב לעובדים.
זאב חושינסקי: בסך הכול יש כאן ניסיון להטיל עיצומים כספיים על עובדים שכירים.
זאב חושינסקי: זה מה שאנחנו ביקשנו למנוע.
זאב חושינסקי: אנחנו עומדים בהחלטה שלנו ואנחנו עדיין חושבים שאפשר לבטח ולשפות.
ציון שמע: יושב ראש הוועדה, יש לנו את הטקסט שמונח לפנינו ואני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה.
משה גפני: אתה לא יכול להודות לפני שמצביעים.
ציון שמע: אני יודע שאתם תצביעו, אבל עדיף מוקדם מאשר מאוחר ואני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה על כל הסבלנות והסובלנות, היסודיות ועל האפשרות להגיע להסכמה יחד עם חברי הוועדה.
ציון שמע: אני רוצה להודות לצוות הוועדה, לשגית, ולהודות לעופר עיני על הכניסה שלו העמוקה לנושא על מנת להביא הסדר שהוא נכון, להודות ליושב ראש האגף לאיגוד מקצועי שלנו, לראש אגף הפנסיה שלנו, לוועדי העובדים, למנהל אגף שוק ההון ולצוות שלו.
ציון שמע: אני חושב שהעבודה שנעשתה היא עבודה יוצאת מן הכלל.
ציון שמע: הרבה הרבה תודה על הכול.
משה גפני: לשם כך אני מקבל משכורת.
ציון שמע: אני יודע אבל זאת שליחות ציבורית כפויית טובה.
ציון שמע: בהחלט מותר לומר גם תודה על דברים נכונים שנעשו.
שגית אפיק: למעשה הוועדה הצביעה על סעיף 1 ו-2.
שגית אפיק: היו כמה עניינים שהוועדה הכריעה בהם בישיבה הקודמת, בישיבת ההצבעות, והם כבר מופיעים לפניכם בנוסח.
שגית אפיק: אחד מהם מופיע בעמדו 11 למטה בנושא של היחס בין עבירה פלילית לסמכויות הבירור המינהלי.
שגית אפיק: זה מעוגן שם וזה ממשיך גם בעמוד 12, הנושא של החזר סכום העיצום הכספי כאשר מוגש כתב אישום על עבירה לפי החוק הזה.
שגית אפיק: זה עיגון של החלטות הוועדה מהישיבה הקודמת.
שגית אפיק: הבהרה נוספת שביקשו ממני לתת ואנחנו נתקן את זה בנוסח, בנושא תשלום לנפגע הפרה.
שגית אפיק: זה מופיע בעמוד 17.
שגית אפיק: גם לגבי זה אפשר לערער וזה לא מופיע כרגע בנוסח אבל הכוונה הייתה שאפשר לערער גם בעניין הזה.
שגית אפיק: לגבי המלכ"ר, בעמוד 26, בתוספת החמישית, יש לנו בפסקה (4) את נסיבת ההפחתה של השפעת הטלת העיצום הכספי על המשך פעילותו של המפר לרבות לנוכח היחס בין גובה העיצום הכספי לבין הכנסתו השנתית של מפר.
שגית אפיק: אנחנו נוסיף כאן הכנסתו השנתית והכנסתו השנתית מהגוף עצמו.
משה גפני: זה בשביל וסרמן, אבל האמת היא שזה לא בשביל וסרמן אלא זה בשבילי.
משה גפני: אני אמרתי ואני חוזר ואומר שאנשי המלכ"רים עושים מלאכת קודש.
משה גפני: מי שהוא פושע, ישלם את המחיר, אבל מי שהוא לא פושע ובמקרים רגילים יש עליו עיצומים או דברים כאלו או אפילו גם על פי החוק הקיים, במקרה הזה תהיה התחשבות חד משמעית של הרגולטור.
ארנון שגב: אלה לא רק מלכ"רים.
משה גפני: אני נזעקתי לעניין בגלל סיפור המלכ"רים, אבל ודאי, לגבי כל מתנדב בשירות הציבור צריך להתחשב בעובדה הזאת.
משה גפני: אדם מרוויח שכר ושכר גבוה, אז שיקפיד יותר, לא רק על פשיעה אלא גם על דברים שהם מעבר לעניין.
משה גפני: לא רק כמו שומר חינם אלא גם כמו שומר שכר.
משה גפני: אני מניח שכולם יודעים מה העונשים של שומר שכר כי כנראה למדו את זה בתיכון.
משה גפני: אני למדתי את זה בישיבה.
שגית אפיק: למעשה עד עמוד 33 הוועדה כבר הצביעה.
שגית אפיק: מעמוד 33 עד עמוד 42, אתם יכולים לראות מחוק את ההסדר שהיה בהצעת החוק ביחד עם תיקוני הוועדה לאורך הדיונים, הסדר שלמעשה עכשיו הוועדה תצביע עליו.
משה גפני: עד עמוד 42 מחוק.
שגית אפיק: עד עמוד 42 מחוק.
שגית אפיק: זה בעצם ההסדר שהיה כלול בהצעת החוק.
שגית אפיק: עמוד 42, סעיף 3, זה למעשה הסעיף שמעגן את חוק הייעוץ הפנסיוני הקיים.
שגית אפיק: בינתיים השם של חוק הייעוץ הפנסיוני השתנה לנוכח מערכת הסליקה הפנסיונית, חוק שעבר בוועדת העבודה והרווחה לאחרונה.
שגית אפיק: אני מקריאה את הסעיף.
שגית אפיק: תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים) בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס"ה-2005 – (1) בסעיף 31(ג), במקום "סעיפים 50 עד 50ג" יבוא "סימן ב'1 בפרק ד' וסעיפים", ובסופו יבוא "ובשינוי זה: בסעיף 49ד(א) לחוק האמור, ברישה, במקום "כמפורט בתוספת השלישית או בסעיף 104, למעט הפרה המנויה בפרטים (1) ו-(3) עד (8), בחלק א' לתוספת השלישית" יקראו "כמפורט בסעיפים 32(ד) ו-38".
שגית אפיק: למעשה סעיף 31(ג) בחוק הייעוץ הפנסיוני הקיים החיל את הוראות העיצומים הכספיים מחוק הביטוח.
שגית אפיק: מכיוון שחוק הביטוח משתנה בהצעת החוק הזאת בסעיף 1, ההפניה כרגע היא רק לסימן ב'1 בפרק ד' כאשר הכוונה היא להפנות אך ורק לסמכויות החקירה והחיפוש שמופיעות כרגע בהצעת החוק ולא לעיצומים הכספיים שיש להם עכשיו את מסלול האכיפה המינהלי בחוק הביטוח.
שגית אפיק: סעיפים 32 עד 36 לחוק הייעוץ הפנסיוני הקיים יישארו על כנם.
שגית אפיק: אלו הסעיפים שקובעים את סכומי הקנס האזרחי, את סכומי העיצום הכספי, הסעיפים האלה נשארים ולמעשה מה שמגיע עכשיו זאת התוספת של ההוראות הכלליות שהופיעו עד היום בחוק הביטוח ועכשיו אנחנו פשוט חוזרים עליהן מחוק הביטוח הקיים בלי התיקונים המקלים לטעמי שיש בהצעת החוק הזאת.
שגית אפיק: (2) במקום סעיף 36 יבוא: "36.
שגית אפיק: הפרה נמשכת והפרה חוזרת (א) בהפרה נמשכת, למעט הפרה כאמור בסעיף 32(ב), ייווסף על העיצום הכספי או על הקנס האזרחי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
שגית אפיק: (ב) בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי או על הקנס האזרחי שניתן היה להטיל בשלה אילו הייתה הפרה ראשונה, סכום השווה למחצית העיצום הכספי או הקנס כאמור.
שגית אפיק: לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מההוראות המפורטות בסעיפים 32 ו-38 בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או קנס אזרחי או שבשלה הורשע.
שגית אפיק: 36א.
שגית אפיק: דרישת העיצום הכספי או הקנס האזרחי ותשלומו עיצום כספי או קנס אזרחי ישולמו לפי דרישת הממונה, בתוך שלושים ימים מיום מסירתה.
שגית אפיק: הדרישה תוצא לאחר שנמסרה הודעה למי שאליו נועדה הדרישה, על הכוונה להוציאה וניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו.
שגית אפיק: בהודעה כאמור יצוין כי בשל הפרה נמשכת יחויב המפר בעיצום כספי או בקנס אזרחי נוסף לפי הוראות סעיף 36.
שגית אפיק: 36ב.
שגית אפיק: סכומי עיצום כספי וקנס אזרחי מעודכנים העיצום הכספי והקנס האזרחי יהיו לפי הסכום המעודכן ביום הדרישה לתשלום, ואם הוגש ערעור ובית המשפט הדן בערעור הורה על עיכוב תשלומי – לפי סכומי המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
שגית אפיק: 36ג.
שגית אפיק: הפרשי הצמדה וריבית לא שולם עיצום כספי או קנס אזרחי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור הפרשי הצמדה וריבית לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961 (בפרק זה – הפרשה הצמדה וריבית) עד לתשלומי.
שגית אפיק: 36ד.
שגית אפיק: גביה עיצום כספי וקנס אזרחי ייגבו לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול פקודת המסים (גביה).
שגית אפיק: 36ה.
שגית אפיק: שמירת אחריות פלילית (א) תשלום קנס אזרחי לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרה.
שגית אפיק: (ב) הוגש נגד אדם כתב אישום על עבירה לפי חוק זה, לא יחויב בשלב בתשלום קנס אזרחי, ואם שילם – יוחזר לו הסכום ששולם בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומי עד יום החזרתו.
שגית אפיק: 36ו.
שגית אפיק: פרסום על הטלת עיצום או קנס הוטל עיצום כספי או קנס אזרחי לפי פרק זה, רשאי הממונה להורות למי שחייב בתשלום העיצום או הקנס להודיע ללקוחות או לפרסם בעיתון או בכך דרך אחרת שיורה את דבר הטלת העיצום או הקנס, את שמו של החייב בתשלום, את מרות ההפרה שבשלה הוטל ונסיבותיה ואת סכום העיצום או הקנס.
שגית אפיק: 36ז.
שגית אפיק: ערעור (א) על דרישה לתשלום עיצום כספי או קנס אזרחי ניתן לערער לפני בית משפט השלום בתוך שלושים ימים מיום שנמסרה הדרישה.
שגית אפיק: (ב) אין בהגשת הערעור כדי לעכב תשלום עיצום כספי או קנס אזרחי, אלא אם כן ה סכים לכך הממונה או הורה בית המשפט אחרת.
שגית אפיק: (ג) התקבל הערעור, יוחזר העיצום הכספי או הקנס האזרחי, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו".
שגית אפיק: תצביע על סעיף 3.
משה גפני: אנחנו מצביעים על סעיף 3 כפי שהקריאה אותו היועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני: ה צ ב ע ה סעיף 3 – אושר פה אחד
שגית אפיק: סעיף 4 הוא בעצם סעיף התחילה.
שגית אפיק: הסיכום שהתקבל במהלך הדיונים בישיבה היה שהפרקים לגבי אכיפה מינהלית, לגבי העיצומים הכספיים בחוק הביטוח ובחוק קופות הגמל ייכנסו בתוך שנה לאחר פרסומו של החוק הזה.
שגית אפיק: ההסכמה הזאת מעוגנת כאן.
שגית אפיק: מכיוון שבחוק הייעוץ הפנסיוני יש חזרה לחוק הקיים, אין צורך בדחיית התחילה בשנה נוספת.
שגית אפיק: חוק הייעוץ הפנסיוני בעצם נשאר על כנו במצב הקיים.
שגית אפיק: כרגע בנוסח זה מופיע: 4.
שגית אפיק: תחילה תחילתו של הפרקים בדבר עיצומים כספיים בחוק הפיקוח על ביטוח ובחוק קופות הגמל שנה לאחר פרסומו של חוק זה.
שגית אפיק: למעשה, כיוון שחוקקנו, אנחנו נחוקק מחדש מבחינה ניסוחית את חוק הייעוץ הפנסיוני, יתכן שבסופו של דבר בחוק המוגמר יופיע שגם חוק הייעוץ הפנסיוני, תחילתו שנה, אבל לא תהיה לזה משמעות מהותית אלא רק משום שאנחנו משנים את הנוסח.
שגית אפיק: המצב הקיים יישאר על כנו.
שגית אפיק: אתה יכול להצביע על סעיף 4.
משה גפני: אנחנו מצביעים על סעיף 4.
משה גפני: ה צ ב ע ה סעיף 4 – אושר פה אחד אני מבקש להצביע על כל החוק.
ארנון שגב: אדוני היושב ראש, סליחה, כנראה לא הבנתי.
ארנון שגב: אפשר להפנות אותי ולומר מה יהיה סכום העיצום הכספי?
שגית אפיק: בחוק הקיים.
שגית אפיק: סעיף 32 לחוק הקיים ימשיך לחול.
משה גפני: לא משנים אותו.
משה גפני: אם אתה רוצה, אחרי הישיבה היועצת המשפטית של ועדת הכספים תיתן לך ייעוץ משפטי בעניין הזה, אם יש צורך, אבל נראה לי שאין צורך.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור הצעת חוק הגברת האכיפה בשוק ההון (תיקוני חקיקה), תשע"א-2011 לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: אני מודה למנהל אגף שוק ההון, אני מודה לעובדי אגף שוק ההון, אני מודה למשרד המשפטים, אני מודה ליועצים המשפטיים, אני מודה להסתדרות, אני מודה לגופים, אני מודה ליועצת המשפטית של הוועדה, אני מודה למנהל הוועדה, אני מודה לכל חברי הוועדה ואני מודה לקדוש ברוך הוא.
עודד שריג: רציתי לנצל את ההזדמנות שהצבענו ואני מודה לכם על העבודה המאומצת.
עודד שריג: בהחלט הייתה תוספת ראויה, הדברים שנכנסו.
עודד שריג: תודה לחברי הכנסת, תודה ליושב ראש הוועדה הרב גפני ולכל אלה שעבדו אתנו, שגית וטמיר.
עודד שריג: באמת עבודה מאומצת וטובה.
יוסי רז: גם עובדי בנק לאומי מודים לחבר הכנסת גפני על שיתוף הפעולה ועל התמיכה שלו בארגון עובדי בנק לאומי.
יוסי רז: אנחנו מציינים את זה לשבח לפרוטוקול ורוצים לציין זאת לברכה.
יוסי רז: חן חן, תעשה חיל.
ליה שמטוב: אכן הוגדרו תעריפי מינימום ומכסימום אבל עדיין, במבנה המקורי, בתל אביב, למשל, משלמים סכום מסויים של 24.84 ₪ וברור שהמחיר שונה ממקום למקום אפילו באותה העיר אבל, יש תתי-סיווגים ובאתר של המועצה או של העיר ואז רואים את הסיווג "משרדים ושירותים מסחריים" ובסוגריים מצויות ההגדרות.
ליה שמטוב: לא ראיתי ב"משרדים שירותים ומסחר" את אולמי האירועים.
איתיאל מלאכי: "משרדים שירותים ומסחר" הוא מונח שמופיע בתקנות ההסדרים במשק המדינה לגבי ארנונה כללית ברשויות מקומיות 2007, ושם, בסעיף ההגדרות רשום מה פירוש המונח.
גרנר: לא כתוב אולמות.
איתיאל מלאכי: נכון, גם בתי קולנוע לא כתוב, למשל.
גרנר: כן כתוב בתי קולנוע.
איתיאל מלאכי: יש מספיק דברים שלא רשומים שם.
איתיאל מלאכי: אין מחלוקת, לא בפסיקה ולא בשום מקום אחר, שאולם אירועים נכלל בתוך "משרדים שירותים ומסחר".
איתיאל מלאכי: אם מבחינה משפטית זה ראוי להיכנס תחת סיווג קיים אחר אז זה ענין אחר.
איתיאל מלאכי: מבחינת תקנות ההסדרים ומבחינת פסיקת בתי המשפט אולם אירועים הוא עסק ככל עסק, כמו מסעדה, כמו בית קולנוע וכמו משרד רואה חשבון.
איתיאל מלאכי: לכן הוא נכנס בסיווג דלעיל.
איתיאל מלאכי: לגבי החלטת הרשות בתוך הסיווג וקביעתה את תתי הסיווגים שלה, אומר כך: קודם כל אנחנו במשטר של הקפאה כבר משנת 1985, לפיו צווי הארנונה של הרשויות סומנו כפי שהם ומאז, כל שינוי בצווים טעון אישור של שרי הפנים והאוצר זאת אומרת, תתי הסיווגים קיימים כבר מעל עשרים וחמש שנה וכשרשות מקומית רוצה לשנות מחיר ארנונה או לשנות סיווג עליה לקבל את אישור השרים.
איתיאל מלאכי: מה שכן, הסיווג של האולמות כעסק הוא ותיק ונכון לפי התקנות.
איתיאל מלאכי: החיוב משתנה מרשות לרשות והדבר נכון לכל עסק, לכל שירותים ולכל מסחר, לא רק לאולמות וגני אירועים אלא גם לבתי קולנוע וגם למסעדות, לכולם אפשר לשנות תעריפים והדיון הזה יכול היה להתקיים גם לגביהם.
ליה שמטוב: בכל זאת, איך הרשות יודעת שעליה לחייב את אולם האירועים לפי הסיווג "משרדים שירותים ומסחר"?
ליה שמטוב: האם בתקנות האלו האולם מופיע?
איתיאל מלאכי: לא, המלים "אולמות אירועים" לא מופיעות בתקנות תחת הכותרת "משרדים שירותים ומסחר" אבל ברור שאולם אירועים הוא חלק מן ההגדרה הזו.
איתיאל מלאכי: הרי הוא לא תעשיה, למשל.
ליה שמטוב: במבצע "עופרת יצוקה" לא היו אירועים בגלל המצב הבטחוני ואחריו המדינה פיצתה את האולמות.
ליה שמטוב: עד כמה שידוע לי, הפיצוי חושב כמו זה שניתן לבתי מלון אז איך קיבלו שם לפי סיווג של בתי מלון?
איתיאל מלאכי: אני לא בטוח שיש מקום להשוות שאלות ארנונה לשאלות שיפוי של המדינה על מצב בטחוני.
איתיאל מלאכי: כללי הארנונה שונים מפיצוי כי כשהמדינה קובעת פיצוי אז נקודת המבט שלה שונה לגמרי.
ליה שמטוב: ומה לגבי אולם אירועים בבית מלון?
ליה שמטוב: הרי יוצא שהוא מקבל פיצוי אחר אז למה הוא שונה?
איתיאל מלאכי: אולם אירועים בבית מלון -והיתה גם פסיקה על זה, משמש גם לדברים נוספים מעבר לעריכת אירועים, כמו מקום לכנסים ולהרצאות ואז, גם מבחינת כללי הארנונה הוא שונה.
איתיאל מלאכי: יש פסיקה נרחבת לגבי השאלה איך קובעים מהו הנכס.
איתיאל מלאכי: אם זה נכס שיש לו מספר שימושים האם יש להתייחס אליו לפי השימוש העיקרי או שיחוייב כל חדר במלון לפי הסיווג שלו.
איתיאל מלאכי: התשובה משתנה מנכס לנכס וממקרה למקרה ויכול להיות מצב שבו אולם אירועים בבית מלון יחוייב כחלק מבית המלון בחזקת "ילך הטפל אחר העיקר" ותיתכן סיטואציה שבה יחוייב בנפרד אם יש מפעיל עצמאי, למשל ושוב, תשלום של גני אירועים ואולמות מבוסס על פי הסיווג הקיים בתקנות.
יהודה כהן: קודם כל מודה ליושבת הראש ששמה את הנושא על סדר היום כי אכן, המצב כואב משך עשרים וחמש שנה.
יהודה כהן: מאידך, התאחדות בעלי האולמות מאגדת כשבע מאות אולמות וגני אירועים מקצרין בצפון ועד אילת בדרום.
יהודה כהן: אולמות האירועים מגלגלים מחזור של קרוב לחמישה עשר מיליארד שקל בחישוב גס, והם מעסיקים עשרות אלפי אנשים כלומר, זה כבר לא משהו צדדי אלא זה ענף תעשייתי נוכח.
יהודה כהן: עדיין, משרדי הממשלה מתייחסים אלינו כאילו "באנו מן הדלת האחורית" כי הדברים לא מוגדרים.
יהודה כהן: יושבת הראש שאלה לגבי הסיווג ותת-הסיווג והרי כתוב בתת הסיווג "לרבות מתקני חשמל, תחנות אוטובוס, מסעדות, בתי קולנוע, תחנות דלק, חנויות, רשתות שיווק, דוכנים, מרכולים, בתי מרקחת ולמעט בנקים וחברות בטוח.
יהודה כהן: " ההגדרות הן ברורות רק שאנחנו לא נמצאים בהן.
יהודה כהן: אנחנו מדינת חוק, החוק קיים לגבי כולם ואם חוק ההסדרים במשק קובע הגדרות אז עלינו להיקלט במסגרת החוק ולא שיאמרו לנו שאנחנו נמצאים בחוק רק לא כתובים בו.
יהודה כהן: הרשויות מדינת ישראל עושות ככל העולה על רוחן וכשהדברים לא מוגדרים הן לא פועלות כנדרש.
יהודה כהן: אסביר.
יהודה כהן: בשנת 2000 ועדת הכספים הוציאה מכתב למשרד הפנים ולמשרד האוצר –ויש כאן העתק עבור יושבת הראש, וגם היא שואלת היכן נמצא הסיווג שנקרא אולמות אירועים?
יהודה כהן: עד היום לא קיבלנו תשובה מאף אחד מן המכותבים.
יהודה כהן: האם אנחנו לא ראויים לתשובה?
יהודה כהן: האם לא כדאי להשקיע בנו את המאמץ?
יהודה כהן: המדינה אומרת במפורש: "בגלל שאתם מתחרים בבתי המלון" ואנחנו משיבים בדוגמה: בירושלים למשל, יש חמישים אולמות, באינתיפאדה המלונות היו ריקים וכל האולמות שנמצאים במלונות הפכו את עצמם לאולמות אירועים כדי להשיג לקוחות והיו אתנו בתחרות שהיתה גם לא הוגנת.
יהודה כהן: צר לי שהדבר הזה מתמשך וגם האוצר דחה אותנו ופניתי לא אחת אל משרד האוצר ואל משרד הפנים וההתייחסות היא מאד מינורית, "אתם קיימים ואתם תשלמו" ואנחנו רוצים לשלם אבל על פי חוק.
יהודה כהן: יושבת הראש שאלה לגבי מבצע עוטף עזה ואכן, היינו במצב הזה ורצו לפצות אותנו לפי "משרדים שירותים ומסחר" ונכון שבדקו אבל ראו שאי אפשר להשוות אותנו לבית מלון רק לצורך פיצויים כי אותה חנות נעליים שמשמשת את הקהל, המוצר נשאר בחנות במשך כל זמן סגירת החנות אולם באולם אירועים, כל יום שהוא סגור, אי אפשר לשמור ולהחזיר את האירוע.
יהודה כהן: ולכן השוו אותנו, תחת לחץ של לשכת התיאום, בראשותן של שרגא ברוש ולחץ שהפעיל עופר עיני שסירב לחתום על ההסכם מבלי שיאושרו לנו פיצויים נכונים ולכן ההשוואה היא משמעותית כדי להכיר בנו כבתי מלון לצורך הפיצוי.
יהודה כהן: ישבנו עם משרדי הממשלה והם מסכימים שאנחנו לא מוגדרים ושיש בעיה ויש כאן גם סכנה של "פתיחה של תיבת פנדורה" ואז "עדיף לא להתעסק" עם זה אבל זה לא הוגן.
יהודה כהן: אנחנו משק שעומד תחת לחץ, אנחנו לא עובדים 360 יום כמו כל עסק אחר, יש את ספירת העומר, יש את בין המצרים, יש את החגים ושאר החופשות בהן אסור לפתוח את העסקים אבל הארנונה נגבית במקסימום שלה במקומות מסויימים בלי יחס מתאים.
יהודה כהן: מה גם שאין תחרות שווה והוגנת בכללים האלה.
יהודה כהן: אנחנו מבקשים, כדי לקדם את הנושא הזה, לראות את השנים הבאות כי בהן שוב תהיה דרישה, תהיה עלייה ומחיר המנה יעלה כי אחרת מי ישלם את כל זה?
יהודה כהן: הרי הדברים צריכים להיות ממומנים.
יהודה כהן: וגובים ארנונה גבוהה שלא בצדק.
יהודה כהן: ארחיב.
יהודה כהן: הרי גובים מאתנו ארנונה מן המטר הראשון ועד האחרון באופן שווה כשלמעשה, השטח עליו נערך האירוע –לפחות בחלק מהמקרים הוא שליש ויוצא שעל המחסן נגבית אותה ארנונה כמו על שטח האירוע או המטבח התעשייתי.
יהודה כהן: ראה מקרה של חנויות הפרחים, חבר הכנסת יורי שטרן ז"ל גם אמר:
יהודה כהן: חנות הפרחים - חילקו אותה לשניים, חלק החנות כחנות והחלק האחורי כמחסן קיבל תעריף ארנונה אחר.
יהודה כהן: הדבר לא מיושם באולמות.
יהודה כהן: יוצא שאין התחשבות בענף הזה למרות שהוא מעסיק מאות אלפי אנשים, בני נוער ומבוגרים.
יהודה כהן: זו תעשייה גדולה מאד ואין התחשבות בה בנושא הזה.
יהודה כהן: זוהי הפעם הראשונה –ואני מקווה שיהיה בכך די, שסוף סוף דנים בנושא הארנונה לאולמות אירועים בכנסת.
יהודה כהן: ארנונה היא נטל כבד והקלה תעזור גם לאזרח, כדי שלא נטיל עליו את העלות במחיר המנה.
ליה שמטוב: דרך אגב, כמו שיהודה כהן הציג, העובדה שבית מלון, הסיווג שלו מקנה לו תעריף ארנונה נמוך יותר בהרבה מאשר זה של אולמות אירועים יוצרת תחרות בין האולמות הללו ומפלה את האולמות שאינם בבית מלון.
ליה שמטוב: הרי אם האולמות החיצוניים משלמים יותר מסים הם נדרשים לממן את הפער.
ליה שמטוב: כשמועצה או רשות ומקומית, כמו נצרת עילית, מקנה לאולם אירועים סיווג 333 ולבתי מלון תעריף מסויים ומבקשת אישור ממשרד הפנים - האם האישור יתקבל?
איתיאל מלאכי: אם התעריף נמוך מתעריף המינימום שקבע המשרד היא לא תקבל את האישור.
איתיאל מלאכי: בכל מקרה, במאמר מוסגר, יש קווים מנחים לפיהם נבדקות הבקשות מדי שנה ואם יש רשות שנמצאת בגירעון ומבקשת להפחית תעריפים, היא לא תמיד תקבל אישור אבל זה משתנה ממקרה למקרה לפי הכללים הקבועים.
איתיאל מלאכי: הבקשות נבדקות בקפידה רבה.
איתיאל מלאכי: מה שכן, מתחת למינימום של התעריף ל"משרדים שירותים ומסחר" ההנחה לא תאושר כי זה יצא בניגוד לחוק ובניגוד לתקנות.
איתיאל מלאכי: אתקן.
איתיאל מלאכי: יש להפריד בין השאלות.
איתיאל מלאכי: שאלה אחת נוגעת למדיניות והשניה להיבט המשפטי.
איתיאל מלאכי: בענין המשפטי הדברים ברורים ופשוטים.
איתיאל מלאכי: אם האולמות לא נמצאים תחת הסיווג "משרדים שירותים ומסחר" יש למצוא אותם תחת אחד משלושה עשר הסיווגים הראשיים.
איתיאל מלאכי: אם לא כן אז הם לא חייבים בארנונה וזה לא יתכן זאת אומרת שהאולמות נמצאים ורשומים באחד מן הסיווגים.
איתיאל מלאכי: זה מבחינה משפטית.
איתיאל מלאכי: האולמות הם עסק לכל דבר ועליהם לשלם כעסק.
איתיאל מלאכי: בעבר עשו סיווג מיוחד לבתי מלון כדי לעודד תיירות.
איתיאל מלאכי: והשאלה היא האם לקבוע סיווג נפרד לאולמות וגני אירועים אבל יש להבין את ההשלכות של זה כי כל נכס ירצה סיווג נפרד לעצמו.
איתיאל מלאכי: גם בתי הקולנוע, למשל, פנו אלינו טענו על ירידה בהכנסות בשנים האחרונות אבל זו כבר שאלה של מדיניות שצריכה להיות מופנית לשרים.
איתיאל מלאכי: לגבי קביעת החיוב וחלוקת הנכס, יש פסיקה רחבה מאד וגם זה משתנה מרשות לרשות.
איתיאל מלאכי: יש רשות שהחליטה שהיא מחייבת מחסנים בתעריף מופחת ואחרת החליטה שכמו הנכס העיקרי ויש פסיקה שקובעת מתי אפשר לחייב מחסן כמו את הנכס העיקרי ומתי לא ומדובר כאן בעולם ומלואו.
איתיאל מלאכי: והכל שוב, בהתאם לצו המיסים של הרשות המקומית הספציפית.
איתיאל מלאכי: עד כאן.
יהודה כהן: אדגיש, בגלל שאנחנו ענף -לא כמו ענף המלונאות שיש לו קו מנחה בכל הרשויות המקומיות, אין סיבה שלא נזכה, בענף הזה, לאותה רמה של הגדרה.
יהודה כהן: שהרי לפני עשרים שנה היו כמאה אולמות, לכל היותר מאה וחמישים והענף היה צדדי ואולי בשל כך היתה אליו התייחסות שונה אבל היום הדברים השתנו ויש לשנות גם את המדיניות בנושא הזה.
יהודה כהן: פעם אולם אירועים היה חלל עם שולחנות ואילו היום אולם אירועים, כמו –ואקצין מעט, כמו ה avenue שהוא קומפלקס ענק שמחזיק שלש מאות עובדים הרי הוא תעשיה.
יהודה כהן: ליד גאיה בונים מרכז קונגרסים חדש ונפתחים אולמות ענקיים עם מאות עובדים ואין התייחסות לפן הזה.
יהודה כהן: זה לא דבר שולי או משני למשק ולכן, אני מבקש מן הועדה שתעלה את הנושא לסדר היום כי הוא צריך להיבדק לעומק, יש לראות את התרומה שלו למשק כדי לעזור לענף.
יהודה כהן: הענף מתחיל היום לעבוד גם עם אנשי חוץ כי הרבה אנשים מחוץ לארץ מקייימים פה אירועים ויוצא שהענף עוזר גם לתיירות.
יהודה כהן: יותר משתלם לעשות חתונה כשרה, למשל, בארץ, מאשר בצרפת או בקנדה.
יהודה כהן: ויש לתת לנו יחס כמו לעסק רגיל ולהתחשב בתרומה שלנו.
נעמי היימן: שמעתי את הדברים.
נעמי היימן: אין התייחסות כרגע.
אהוד גבריאלי: אנחנו במינהל לא עוסקים בארנונה אלא ברשיונות והיתרים על קרקעות המינהל ולא כל האולמות רלבנטים מבחינתנו.
אהוד גבריאלי: יש גם להפריד בין אולמות לגני אירועים אבל לא זה המקום לדון בשאלה הזו.
אהוד גבריאלי: לגבי הארנונה אין לי מה לומר.
ליה שמטוב: הדרך לקבלת הרשיון ושינוי היעוד כדי לבנות - - -
יהודה כהן: האם אוכל לפתוח ולהסביר את השאלה.
יהודה כהן: תמא 35 מגדירה את ייעודי הקרקע לכל האופציות בארץ כדי - - -
בני זלמנוביץ': לא ייעודי קרקע אלא מרקמים.
יהודה כהן: בסדר, לצערי, גם כאן אנחנו לא מוגדרים.
יהודה כהן: זאת אומרת שבבואנו להקים אולם יש דברים שנצטרך לנחש כי הם לא מוגדרים.
יהודה כהן: בנוסף, לגבי הצורך בבניית אולמות אומר כך: לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש עלייה במספר הלידות ובעקבות כך עלייה במספר האירועים כך שאנחנו גדלים משנה לשנה.
יהודה כהן: העלייה בצריכה מחייבת עלייה במספר גני האירועים.
יהודה כהן: אחזור לענין הבנייה, בבואנו לבנות אנחנו מוצאים עצמנו במצב בו אין אפשרות לבנות.
יהודה כהן: אם אנחנו מדברים על שטח תעשייתי אז זה "שינוי יעוד" ולא בהגדרה שלנו ושטח חקלאי גם לא ייעוד שלנו ואז שוב לא מורידים אותנו.
יהודה כהן: גם לשיטת ה"מסחר", גם שם יש צורך בשינוי יעוד.
יהודה כהן: אין לנו הגדרה מתאימה שם ובעשר השנים הבאות -והועדה המחוזית דנה בזה והסכימה אתנו, כי בחוף אין התאמה לאולמות, גם לא באיזורי תעשיה וכן הלאה.
יהודה כהן: בסיכום יוצא שיש לנו שימוש גדול בקרקע -גם לאולם וגם לחלק הנוסף.
יהודה כהן: באיזור תעשיה של נתניה, למשל, ישנם חמישה או ששה אולמות אחד אחרי השני ואם יש אירוע בכל ערב בכל אולם הדבר מהווה כניסה של אלפיים כלי רכב ואין מקומות חניה עבורם.