GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פניה קירשנבאום: אני סומכת עליך כרשות שאתה נכנס ואתה בודק את תיק ההשקעות, אתה יודע מה זה ואתה בודק שההחלטה של ועדת ההשקעות היא נכונה וכי ההתפלגות שם היא נכונה.
פניה קירשנבאום: כשאני מתקשרת לסוכן שלי ואני אומרת לי שאני בת 56, זה מקבל ביטוי?
פניה קירשנבאום: הפנסיה שלי משתנה?
פניה קירשנבאום: מה פתאום?
פניה קירשנבאום: אף אחד לא מתייחס לגיל שלי.
פניה קירשנבאום: זאת אומרת, יש החלטה והיא רצה לגבי מי שמצטרף היום עד מי שמחר יוצא לפנסיה.
פניה קירשנבאום: אף אחד לא מתייחס באופן שונה לאחריות.
פניה קירשנבאום: אני מקווה שכחברת כנסת אני יכולה אולי להישאר כאן עד גיל שמונים והפנסיה שלי תתקן את עצמה, כך אני מאחלת לעצמי, אבל יש אנשים שעוד מעט יצאו לפנסיה ואני שואלת מה יקרה אתם.
פניה קירשנבאום: אני אומרת שהכוח נתון בידך בעניין זה.
פניה קירשנבאום: אם אנחנו חוזרים למשבר, אני לא רוצה לחזור לנושא של המשבר.
פניה קירשנבאום: אנחנו עברנו משבר אבל לא צריך לשכוח שכל אחד מאתנו שם את דמי ההבראה שלו ו-600 מיליון שקלים הופקדו בקופת המדינה כרשת ביטחון לעסקים שלא יתמוטטו, וזה כמובן תמך בעוד משק והייתה רשת ביטחון של בנק ישראל.
פניה קירשנבאום: היו הרבה רשתות ביטחון וכל מדינת ישראל התגייסה כדי לעבור את המשבר.
פניה קירשנבאום: בארצות הברית הם השקיעו באמת הרבה כדי לכבות את השריפה.
פניה קירשנבאום: אני מקווה שעברנו את זה ושכחנו ואנחנו על דרך המלך, אבל אם לא, אז אני באמת דואגת כי מכאן והלאה יש עוד הרבה מה לעשות.
פניה קירשנבאום: אם אתה אומר לי לא לדאוג, לשם כך קיימת רשות ורגולטור חזק, אנחנו נכנסים לתיקי ההשקעות, אנחנו בודקים, אנחנו משווים, אנחנו לומדים, אולי בביטוח שלי עוד לא הוכנס המודל או עוד לא התייחסו, אבל אתה אומר שאתה בתהליך והנה משנה הבאה זה יהיה כך ותוך חמש שנים  כולם ייכנסו – אז אני רוצה לשמוע.
פניה קירשנבאום: אם זה מה שאתה אומר, אני אומר תודה רבה ונלך הביתה.
עודד שריג: קודם כל, אני אומר את זה.
עודד שריג: אגב, יחד עם השוק.
עודד שריג: אנחנו לא עושים את זה לבד אלא עושים את זה בשיתוף פעולה עם השוק.
עודד שריג: אנחנו בודקים את פעילות הגופים המוסדיים באופן שוטף, לא בדרך שאומרת להם תקנו עשרים אחוזים מניות ולא 18 אחוזים מניות אלא בדרך של פיקוח על התהליך.
עודד שריג: זאת אומרת, אנחנו מוודאים שבוועדות ההשקעה יושבים אנשים בלתי תלויים ובעלי מהימנות נאותה, אנחנו מוודאים שתהליכי קבלת ההחלטות שלהם מעוגנים, אנחנו דיברנו על ועדת חודק וזה לא רק על הדברים שצריכים להיות כתובים בחוזה איגרת החוב אלא זה תהליך קבלת החלטות השקעה באיגרות חוב.
פניה קירשנבאום: רק באיגרות חוב, אתה יודע שזה לא מספיק.
פניה קירשנבאום: זה לגמרי לא מספיק.
עודד שריג: אנחנו בהחלט חושבים שצריך לקחת את אותם עקרונות ולהחיל אותם גם על דברים נוספים מפני שהעקרונות האלה הם עקרונות נכונים ואנחנו רואים שזה קורה.
עודד שריג: אנחנו רואים למשל שינוי בתפיסה של הליך ההשקעה אצל הגופים כחלק מחינוך השוק שחודק הצליח להנחיל.
עודד שריג: אז זה קורה.
עודד שריג: אני אומר שוב שאנחנו בודקים את התהליך, שהתהליך נעשה בצורה ראויה ולא בהכרח את התוצאה הספציפית להגיד האם 18 אחוזים טובים יותר מה-22 אחוזים.
עודד שריג: את זה אני לא יודע להגיד.
עודד שריג: זאת מלאכתם ואני מקפיד על כך שהם יבצעו את מלאכתם בצורה נאותה.
עודד שריג: החלק השני הוא אכן תוך חמש שנים, באופן מדורג, כל הגופים יהיו בתוך המודל החכם.
עודד שריג: כמו שאמרתי, תוך כשנה כל המצטרפים החדשים יהיו בפנים.
עודד שריג: אנחנו מדברים על העברה מסודרת של כל מי שנמצא כבר במערכת למודל החכם.
פניה קירשנבאום: כאן נכון היה להתחיל דווקא במבוגרים ולסיים בצעירים.
עודד שריג: את צודקת לחלוטין.
פניה קירשנבאום: כי לצעירים יש עוד זמן לתקן את זה ואת המבוגרים צריך לעשות עכשיו.
עודד שריג: כיוונו לדעת גדולים.
עודד שריג: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.
פניה קירשנבאום: לאורחים יש עוד משהו לומר?
פניה קירשנבאום: חברות הביטוח?
משה וינרב: אני מצטרף לדברים שאמר המפקח.
משה וינרב: אנחנו נמצאים בדיונים עם אנשי הפיקוח בראשות רג'ואן גרייב שיושב כאן על היישום.
משה וינרב: יש כמובן הרבה שאלות מקצועיות איך ליישם את זה באופן נכון וזה בדיוק השלב בו אנחנו נמצאים עם רג'ואן וצוותו בעניין הזה.
פניה קירשנבאום: כשאתה אומר שאתם נמצאים בתהליך, איפה התהליך הזה עומד?
פניה קירשנבאום: בדיונים?
פניה קירשנבאום: בהתחלת היישום?
פניה קירשנבאום: בחלוקה של הציבור?
פניה קירשנבאום: במיון הציבור לקבוצות כאשר את הקבוצה הזאת מתחילים עכשיו ואת הקבוצה הזאת מחר?
פניה קירשנבאום: או שאנחנו עכשיו דנים רק על מה נעשה?
משה וינרב: אנחנו בדרך כלל דנים על סמך טיוטות שהפיקוח מוציא.
משה וינרב: זה הבסיס לדיון שלנו.
משה וינרב: יצאו כבר כמה טיוטות של הפיקוח והפיקוח הוא זה שהכתיב בטיוטה האחרונה את סדר האימוץ, כפי שציין המפקח, מהמבוגרים תחילה והצעירים יותר בהמשך.
משה וינרב: יש מרכיבים שונים של הפרשות שצריך להתייחס אליהם, תגמולים, פיצויים, כספים סוציאליים מול נניח תוכניות פרטיות בביטוח חיים.
משה וינרב: כל הדברים האלה, איך מיישמים אותם, זה בדיוק הדיונים בהם אנחנו נמצאים עם אנשי הפיקוח כרגע.
משה וינרב: אני מניח שזה יצטרך להגיע לשולחן הוועדה הזאת כי לפחות חלק ממעשה החקיקה שקשורים בעניין הזה מצריכים אישור של ועדת הכספים של הכנסת, למיטב ידיעתי.
מירי עברי: בנק המזרחי טפחות.
מירי עברי: אני רוצה להעלות לדיון נושא של החזרת הפטור ממס על תוכניות חסכון ארוכות מעל עשר שנים אשר יהווה חלק נוסף או עוגן שהוא ודאי ובטוח לכלל החסכון הפנסיוני או חסכון הגמל של הלקוח.
מירי עברי: השקעה הזאת היא השקעה בטוחה, ודאית, התשואה ידועה מראש והיא ידועה בדיוק באיזה תאריך היא תתקבל בניגוד לתנודות שיכולות להיות בשוק, לשינויים אקטואריים לגבי הקופה, התשואה הזאת היא יחידה ללקוח בודד שיודע בדיוק מתי הוא הפקיד ומתי הכסף התקבל ובאיזו צורה.
מירי עברי: אם אני מסתכלת על השקפים שהוצגו קודם, התשואה המצטברת של 34 אחוזים בגמל לחמש שנים, זה נותן קצת פחות משישה אחוזים שנתי.
מירי עברי: אני חושבת שבהחלט זה דבר שניתן להשיג בתוכנית חסכון בנקאית.
מירי עברי: אם ניקח לצורך השוואה את האפיק הסולידי ביותר שהוא איגרות חוב ממשלתיות שהן מהוות חלק די משמעותי בתיקים, כפי שראינו קודם, הרי שהשקעה בתוכנית חסכון בהגדרה תיתן תשואה גבוהה יותר, תשואה בטוחה, קבועה וגבוהה יותר כיוון שהבנקים הם לא חסרי סיכון לעומת המדינה שהיא חסרת סיכון ובוודאי שההשקעה בבנקים שהם בעלי פרמיית סיכון גבוהה יותר, עשויה לתת תשואה גבוהה יותר.
מירי עברי: אני לא אכחיש שאני מסתכלת כאן גם מהצד של הבנקים.
מירי עברי: אני חושבת שמצד אחד יש כאן הקטנת סיכון ללקוח שייתן לו עוד איזשהו חלק או נתח מסוים מהתיק כעוגן קבוע להפחתת הסיכון עם תשואה הולמת בהחלט, ומצד שני להקטין גם את הסיכון לבנקים שחלק גדול מהמקורות הארוכים שלהם עזבו אותם מאז הרפורמה כאשר הבנקים ממשיכים לתת שימושים ארוכים ונותנים את כל האשראי למשכנתאות לטווחים מאוד מאוד ארוכים, אבל מנגד חסכון הציבור הארוך לא נמצא בבנקים אלא נמצא בחוץ.
מירי עברי: לכן ההצעה הזאת נותנת גם הורדת סיכון ללקוחות וגם הורדת סיכון לבנקים.
מירי עברי: בסך הכול זאת הקטנת סיכון כוללת למשקיעים.
פניה קירשנבאום: מירי, את מתפרצת לדלת פתוחה אבל זה לא הדיון.
פניה קירשנבאום: תבואי עם הדיון הזה ב-12 ביולי בשעה 2:00.
מירי עברי: אני אבוא.
פניה קירשנבאום: זה בדיוק הנושא לישיבת הוועדה הבאה בה נדבר על כל תוכניות החסכון לטווח ביניים, כפי שאנחנו קוראים, כי את צודקת.
פניה קירשנבאום: סדר גודל המשק הבנקאי הפסיד שם מעל לשישה מיליארד שקלים שיצאו מתוכניות חסכון.
פניה קירשנבאום: כולם קיוו שהם יצטרפו לחסכון ארוך טווח לפנסיות אבל בסוף ההשקעות התחלקו אחרת וזה לא היה.
פניה קירשנבאום: זה בדיוק הנושא עליו נדבר בישיבה הבאה של הוועדה.
פניה קירשנבאום: לגבי ניהול סיכונים.
פניה קירשנבאום: אני מאוד משתדלת לא לפגוע.
פניה קירשנבאום: אולי עודד צריך לומר איך מנהלים סיכונים היום בשוק ההון, אבל זאת נקודת מחלוקת מאוד קשה בינינו.
פניה קירשנבאום: אני דוגלת בכלל בשינוי מבנה רגולטורי וכל מי שיושב כאן, שמע אותי לא פעם אחת.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שהיציבות צריכה להיות בגוף אחד, אבל לא ניכנס לזה, דווקא מנקודה זאת של ניהול סיכונים, הכנסת מסורת ועבודה בדברים כאלה.
פניה קירשנבאום: שוק ההון עושה חקיקה, עושה רפורמות ומנסה לחזק את ניהול הסיכונים.
פניה קירשנבאום: להגיד שאני מאה אחוזים שמה ידיים על ניהול הסיכונים האלה, זה עוד קשה לי כי כדי לראות שיש כאן ניהול סיכונים נכון הייתי רוצה לא רק לראות שהוועדה מתמנה כמו שצריך, וזה סוג ניהול.
פניה קירשנבאום: אני כזאת שאני צריכה לדעת עד החגורה האחרונה ואני הייתי נכנסת לתיקי ההשקעות והייתי בודקת איך זה נעשה.
פניה קירשנבאום: יכול להיות שאין לך כוח אדם, יכול להיות שיש הרבה מגבלות ואולי לא זאת הכוונה שלכם.
פניה קירשנבאום: הרי זה לא העניין.
פניה קירשנבאום: אני הייתי רוצה לראות יותר ניהול סיכונים גם בשוק ההון ובטח בפנסיות.
פניה קירשנבאום: זה מה שאני מנסה לומר במשפט אחד.
פניה קירשנבאום: אני מעריכה שאתם עושים את זה בדרך כמו שהמפקח מבין אותה.
פניה קירשנבאום: אם אתה רוצה לענות למירי, בבקשה.
עודד שריג: אם יהיה דיון ב-12 ביולי על הנושא הזה, אז אוכל להתייחס.
פניה קירשנבאום: על תוכניות החסכון.
עודד שריג: צריך לזכור שהפיקדונות האלו, יש להם עלות ואם אנחנו רוצים לעשות דיון בזה, צריך בהחלט להביא גם את אנשי אגף התקציבים.
פניה קירשנבאום: ואולי גם את רשות המסים כי אם אנחנו מדברים על הטבות, צריך לראות איך רשות המסים מגיבה לזה.
עודד שריג: הדבר הנוסף שרציתי לומר הוא שהיציבות של הפיקדונות האלו נובעת אך ורק מהחלטה של חשבונאים.
עודד שריג: החשבונאות של הבנקים היא קצת עקומה בעניין הזה.
עודד שריג: אם היינו מחליטים למשל לא לרשום את המחיר של איגרת חוב של הממשלה במכירה בבורסה אלא להכשיר אותה בעלות שקנינו בהתחלה, גם איגרות חוב האלה היו נראות יציבות.
רונן סולומון: אני מטעם איגוד קופות הגמל ואיגוד הפנסיה בלשכת המסחר.
רונן סולומון: ראשית, אני רוצה להרגיע את גברתי.
רונן סולומון: מצבנו טוב ואני לא סתם אומר את זה.
רונן סולומון: אני גם מחזק את אגף שוק ההון, גם בנושא הפיקוח.
פניה קירשנבאום: אין לי ספק שעכשיו מצבנו טוב ועל זה אני לא חולקת.
פניה קירשנבאום: אני מסתכלת 10-15 שנים קדימה, בדיוק כמו שצריך להסתכל על הפנסיות וזאת הייתה השאלה.
פניה קירשנבאום: אם  כל מה שמניתי יבוא עלינו - ואני מאחלת לכולנו שזה לא יקרה ותהיה צמיחה כלל עולמית וכולנו נצא מהמשבר הכלכלי, כולל אירופה, כולל ארצות הברית וכולנו נהיה בחגיגה צרכנית גדולה – אני יכולה לצאת בשקט לפנסיה.
פניה קירשנבאום: אם המצב אחר, אני רוצה עדיין להיות רגועה.
פניה קירשנבאום: עכשיו אין לי ספק שכולם במצב טוב.
רונן סולומון: כידוע אני לא יכול לתת נבואה כי הנבואה ניתנה לשוטים.
רונן סולומון: למה אני אומר מצבנו טוב?
רונן סולומון: כי אנחנו עברנו משבר מאוד קשה ב-2008, המשק הישראלי לא נפגע לעומת משקים בעולם ויש לכך כל מיני סיבות כאשר אחת הסיבות למעשה היא כרית הביטחון שלנו, כרית החסכון הפנסיוני שהיא כרית ההגנה של המשק והיא אשר הגנה עלינו בשנת 2008 והיא גם מגינה עלינו בימים אלו ממש.
רונן סולומון: אנחנו רואים מדינות שהיו למודל ולמופת כמו אירלנד, פורטוגל וספרד שכולם אמרו שהם מודל לחיקוי, כולנו יודעים מה קורה במדינות אלה בימים אלו.
רונן סולומון: אותו המודל החכם או המודל הצ'יליאני בשמו הקודם, למעשה המודל האופטימאלי לשוק כי מרביתנו, כמו שאת אומרת, מקבל את הדוח אחת לרבעון הביתה ולא תמיד יודעים מה לקרוא.
רונן סולומון: במקרה הטוב כולנו קוראים ובמקרה הפחות טוב זורקים לפח האשפה.
רונן סולומון: לכן המודל החכם הוא למעשה לפתור את אותה בעיה שמרבית האזרחים במדינה לא תמיד מודעים לחסכון הפנסיוני שלהם, לא מעורבים, לא מקבלים את ההחלטה האופטימאלית מבחינת ניהולה השקעה.
רונן סולומון: לראיה, 92 אחוזים מהשוק נכון להיום יושב בקופות כלליות, פחות או יותר אותן הקופות שמוצגות כרגע בלוח.
רונן סולומון: אם אני לוקח את התקופה שלפני המשבר ב-2008 היינו בסביבות 98 אחוזים וירדנו מעט לכיוון קופות סולידיות.
רונן סולומון: המצב הזה, ברור שהוא לא הגיוני ולכן המודל החכם אמור לפתור את זה כי כדיפולט או כברירת מחדל אותו עמית יופנה לאותה קופה המתאימה לו לפי גיל.
רונן סולומון: כמובן אם אדם בן עשרים רוצה להיות באפיק יותר סולידי או אדם בן שישים רוצה להיות באפיק אגרסיבי, כמובן שזה יתאפשר לו וזה בסדר וזה לגיטימי כי זה החסכון שלו.
רונן סולומון: אם הוא עושה את השיקול החכם ומחליט לבחור באפיק אחר שאינו מתאים לגיל שלו, גם זאת זכותו כי מדובר בחסכון שלו.
רונן סולומון: כפי שציין פרופסור שריג, גם ליישום של מודל חכם לוקח זמן.
רונן סולומון: גברתי שאלה למה זה לא ניתן להיעשות.
רונן סולומון: נכון שזה לא ניתן להיעשות מעכשיו לעכשיו, אבל עשויות להיות למעשה השלכות על כל השוק כולו בכללותו.
רונן סולומון: עיקר הצבירה היום היא של אנשים מבוגרים יותר וזה גם מאוד הגיוני כי הם צברו לאורך השנים ואם אנחנו מיישמים את המודל החכם, רק כדי ליישם אותו ולהתחיל להעביר השקעות שהיום יושבים במסלול כללי שפחות או יותר כרגע מוצג בגרף שעל הלוח, זה אומר שצריכים יותר להפנות משוק המניות לשוק האג"ח, בין אם זה אג"ח ממשלתי, אג"ח  קונצרני יותר סולידי וזה יכול לגרום לכל מיני שינויים ותזוזות בשוק ההון, במניות בעיקר בבורסה.
רונן סולומון: כפי שציין אגף שוק ההון, לאורך זמן התשואה שמשיג אותו תיק חסכון ארוך טווח שכולל מרכיב מניות, זה מוכח באין ספור מחקרים ואפילו לא צריך לחזור על זה.
רונן סולומון: הוא מעל תשואת השוק.
רונן סולומון: ממש לאורך שנים ניתן לראות את זה.
רונן סולומון: אין כאן איזה ספק שבן אדם בן עשרים אמור להיות עם איזושהי חשיפה מסוימת למניות, ואפילו חשיפה גבוהה, כי ראשית, אין לו מספיק צבירה כדי לסכן משהו, ושנית, יש לו הרבה שנים עוד לתקן אם חס וחלילה קרה עוד איזה משבר בדרך או כמה משברים בדרך.
רונן סולומון: יש לו מספיק שנות חסכון כדי לתקן את זה.
רונן סולומון: גם הגופים המוסדיים היום, גם כאשר אין את המודל החכם, חלקם אימצו את זה באופן וולנטרי, קופות שמנהלות השקעות לפי גיל פרישה, ובין אם אלה קופות שכבר יישמו את המודל החכם עם איזשהו טייס אוטומטי שמעביר את העמיתים ממסלול השקעה אחד לשני לאורך השנים.
רונן סולומון: גם הקופות האחרות שעוד לא יישמו את המודל – עוד לא הקימו קופות כאלה – נערכות לכך.
רונן סולומון: כלומר, זה לא שהשוק לא נערך אלא אנחנו נערכים.
רונן סולומון: כמובן הכול בשיתוף  פעולה עם אגף שוק ההון.
רונן סולומון: יש כל מיני דברים כדי ליישם את המודל החכם וברור שזה מצריך טיפול בכל מיני בעיות.
רונן סולומון: כל מיני נושאים כמו נכסים לא סחירים וכדומה, צריך להתאים אותם כדי שגם העמיתים לא ייפגעו וגם נשיג את המודל החכם בצורה האפקטיבית ביותר.
רונן סולומון: בינתיים זה לא אומר שהגופים המוסדיים – בין אם אלה קופות גמל, קרנות פנסיה או חברות הביטוח – משתוללים בהשקעות שלהם.
רונן סולומון: יש ועדת השקעות כמובן, יש כללי השקעה, יש מדיניות השקעה.
רונן סולומון: אם ניקח אפילו אג"ח קונצרני, זה לא שמשקיעים באג"ח זבל ואז חס וחלילה קורה משהו אלא ברור שיש ועדת השקעה שבודקת את האג"ח, את הדירוג שלו וכדומה.
רונן סולומון: יש גם פיזור השקעות.
רונן סולומון: חברה מסוימת – בין אם זו חברה שהוזכרה קודם ובין אם זאת חברה אחרת שנכנסת למצב של דיפולט ולא מסוגלת לפרוע – יש כאן פיזור.
רונן סולומון: כלומר, מצבנו יחסית די טוב.
רונן סולומון: אם אני משווה את זה לעולם, באמת החסכון הפנסיוני בישראל נפגע הכי פחות.
פניה קירשנבאום: אנחנו יודעים למה הוא נפגע הכי פחות.
פניה קירשנבאום: אני מאוד שמחה שאנחנו כבר לא קונים אג"ח זבל וכל מה שכבר דיברנו עליו כאן לא פעם אחת.
פניה קירשנבאום: הבאתי כבר דוגמאות לאג"ח קונצרני.
עקיבא אופנבכר: אני מבנק ישראל.
עקיבא אופנבכר: אני מברך על היוזמה לדיון שהוא חשוב מאוד וגם אני מצטרף לדברים של המפקח, גם מבחינת צורת הפיקוח והמודל הצ'יליאני בו תמכנו בעבר בכניסה הדרגתית.
עקיבא אופנבכר: מאחר שהתייחסת לנושא של 15-20 שנים, יש שתי נקודות בעניין הזה.
עקיבא אופנבכר: כמובן אף אחד מאתנו לא מסוגל לחזות מה יהיה בעוד 15 השנים הבאות ואפילו לא ב-15 הימים הבאים.
עקיבא אופנבכר: בכל אופן, מבחינת תנאי הפתיחה, אני חושב שיש אלמנט די אופטימי מבחינת המשק הישראלי שנובע מבעיה וזה שיעור ההשתתפות הנמוכה בכוח העבודה בישראל.
עקיבא אופנבכר: אם נצליח להגדיל את שיעור ההשתתפות בהדרגה למשך השנים הבאות, מצבנו מבחינת האופק של השנים הבאות יהיה יותר טוב.
עקיבא אופנבכר: בעיה שיוצרת הזדמנות כמובן בתחום אחר לגמרי אבל כפי שהמפקח אמר מה שחשוב הם התנאים המקרו כלכליים וזה ישפיע בנושא הזה.
עקיבא אופנבכר: הנקודה השנייה.
עקיבא אופנבכר: בסך הכול מדיניות הפנסיה, במיוחד הרפורמה שנעשתה בתחילת העשור, שיפרה את מצבנו מאוד.
עקיבא אופנבכר: הדרך להימנע מבעיות מהסוג שהיו למשק האמריקאי, זה להימנע מטעויות.
עקיבא אופנבכר: יש נושאים שעומדים על הפרק למשל חוק איגוח שהוא חיוני כי אם לא נעשה איגוח, שוק ההון יברח לנו אבל חייבים לעשות את זה נכון ולא לחזור על טעויות של אחרים.
עקיבא אופנבכר: אלו הנושאים שישפיעו במיוחד בטווח הארוך.
עקיבא אופנבכר: כרגע הנושאים המרכזיים הם לא פרופר בנושא הפנסיה אלא בעיקר בתחומים אחרים.
פניה קירשנבאום: לפני הסיכום, עוד שאלה.
פניה קירשנבאום: כדי להכניס את המודל החכם, מה שאנחנו קוראים הצ'יליאני, יש צורך בחקיקה?
פניה קירשנבאום: יש צורך באישור של תקנות?
פניה קירשנבאום: אם יש צורך, מתי זה נכנס לתוקף ומתי אתם מביאים את זה?
פניה קירשנבאום: מה התהליך כאן?
פניה קירשנבאום: או שזה לא מצריך מאתנו שום דבר ואם זה לא מצריך מאתנו שום דבר, להבנתי איך העסק הזה עובד?
רג'ואן גרייב: כמובן כל הרפורמה של המודל החכם כוללת בתוכה גם תקנות שצריכות לעבור את הוועדה וגם חוזרים שהם הוראות של המפקח שמשלימות.
פניה קירשנבאום: חוזרים אנחנו לא מאשרים.
רג'ואן גרייב: חוזרים שמשלימים את החקיקה העיקרית.
רג'ואן גרייב: כמובן הוצאנו כבר שתי טיוטות מבחינת קבלת תגובות ודיונים עם השוק, איך ליישם את זה בדרך האופטימאלית ביותר.
רג'ואן גרייב: אני מניח שבמהלך חודשיים-שלושה הקרובים, אחרי שנעבוד גם עם משרד המשפטים לגבי כל מה שנקרא התחנות, נביא את זה לשולחן הוועדה.
פניה קירשנבאום: את התקנות.
רג'ואן גרייב: את התקנות, כמובן.
פניה קירשנבאום: הן כבר נמצאות במשרד המשפטים.
רג'ואן גרייב: הן קיבלו את הגרסה הראשונה.
רג'ואן גרייב: יש עוד פיין טיונינג של כמה סוגיות, מה שנקרא הישורת האחרונה, ואנחנו צריכים לעבור אותן.
רג'ואן גרייב: עברנו את מה שנקרא המסה העיקרית.
רג'ואן גרייב: ברגע שנסיים את זה, כמובן נפרסם את זה קודם כל לכלל הציבור ונאמר שזה הנוסח האחרון שמוגש לוועדה לאישור כדי שגם השוק ידע מה התקבל ומה לא התקבל מבחינת ההערות שלו, שידע היכן הוא נמצא, נקיים כאן את הדיון.
רג'ואן גרייב: לפני שאנחנו מגישים את זה, כמובן זה יעבור את הנסחות של משרד המשפטים.
פניה קירשנבאום: מה לוח הזמנים?
רג'ואן גרייב: זה יכול להיות בין חודשיים לשלושה חודשים.
פניה קירשנבאום: עד שזה יגיע לכנסת.
פניה קירשנבאום: אם זה לא מגיע לכנסת עד סוף יולי, יש לכם זמן אחר כך עד ה-25 באוקטובר או שמקיימים דיון מיוחד.
טמיר כהן: בנושא התקנות אין מגבלות של מליאה.
טמיר כהן: אנחנו ממילא נתכנס בפגרה.
עודד שריג: אני גם אומר בנוסף לזה שמכיוון שכבר יצאנו עם טיוטה והשווקים ראו, הם כבר מתחילים לעבוד.
עודד שריג: הם יודעים לאן אנחנו הולכים.
עודד שריג: הייתה טיוטה ראשונה והטיוטה השנייה הייתה באופן מהותי שונה מהקודמת.
עודד שריג: לכן עשינו הרבה מאוד דיונים עם השוק אבל לפי הטיוטה השנייה שמשקפת את כל מה שלמדנו מהסיבוב הראשון של הדיונים, הגופים בגדול נערכים לזה כבר עכשיו וכבר עכשיו מתחילים ללמוד את המערכת.
עינת גואטה: אנחנו מספקים ייעוץ מקצועי לגופים המוסדיים בשוק ההון בתחומי השקעה לרבות אג"ח קונצרני.
עינת גואטה: רציתי ברשותכם להתייחס לשלושה היבטים שלא קשורים באופן ישיר למודל החכם אבל לטעמי יש בהם להשפיע על רמת הסיכון בתיק החסכון לטווח הארוך.
עינת גואטה: הנושא הראשון הוא כל מה שקשור במודלי התגמול.
עינת גואטה: מי שקובע את רמת הסיכון בתיקים בסוף, אלה מנהלי ההשקעות.
עינת גואטה: מודלי התגמול של מנהלי ההשקעות לא תלויים באופן ישיר ברמת הסיכון.
פניה קירשנבאום: של הקופה עצמה.
עינת גואטה: שהם מגלמים לתוך התיק.
עינת גואטה: על פי רוב הם מתוגמלים על פי רמות תשואה, בעיקר תשואה לטווחים קצרים יחסית, רבעוני, במקרים הטובים אולי שנתי.
עינת גואטה: לדעתי יש צורך לגלם בתוך המודלים האלה רמות סיכון, יש דרכים למדוד את זה והמוטיבציה חייבת להיות קשורה לרמת הסיכון בתיק.
עינת גואטה: בשעות משבר זה מתגלה כקריטי.
עינת גואטה: הנושא השני הוא מודלי ניהול נכסים והתחייבויות שמיושמים בבנקים כרגולציה וכמדיניות כאשר בעצם המטרה שלהם היא לגרום לכך שבשעת משבר, כשציבור המפקידים יבוא לדרוש את כספו, לבנק יהיו מספיק עתודות נזילות לספק את הביקוש.
עינת גואטה: בגופים המוסדיים הרגולציה הזאת לא קיימת ולא מיושמת.
עינת גואטה: בעצם  ניהול הנכסים וההתחייבויות כפוף למדיניות של ועדת השקעות, למדיניות של הגופים עצמם ובאופן תיאורטי יכול גוף שיבוא ציבור החוסכים שלו ביום בהיר אחד לפדות את הכסף והכסף מושקע באגרות חוב עם תקופות השקעה ארוכות, והדבר הזה עלול לגרום לקריסה בשווקים הרלוונטיים כאשר הגוף בא ומבקש למכור את אותם ניירות על מנת לספק נזילות לחוסכים.
עינת גואטה: הנקודה האחרונה קשורה לפער הרגולטורי שיש בשוק בין הגופים שנקראים קרנות נאמנות ותעודות סל לבין הגופים המוסדיים.
עינת גואטה: נכון שוועדת חודק יצרה סטנדרטיזציה של תהליכי קבלת החלטות בתחום אשראי בגופים המוסדיים, אבל התהליך הזה לא קיים בקרנות נאמנות.
עינת גואטה: בעצם הפער הזה בפועל מגדיר רמת סיכון, במיוחד כאשר לקרן פנסיה או לקופת גמל יש יכולת לקנות כחלק מהאמצעים הנזילים שלה קרנות נאמנות עצמן.
פניה קירשנבאום: דווקא קרנות נאמנות נותנות יותר נזילות של הכסף.
פניה קירשנבאום: זה משהו שהוא יותר זמין.
עינת גואטה: זה נכון שזה מאופיין כהשקעה לטווח קצר אבל עדיין כשמנהל השקעות בקרן נאמנות, יש לו את האפשרות לקנות  אגרות חוב קונצרניות בלי שיקול דעת ממשי, הוא בפועל מגדיל את רמת הסיכון וזה משפיע בסופו של דבר על בעלי היחידות.
עינת גואטה: אפרופו ועדת חודק, הסיבה שלא ראינו הסדרים בשנתיים האחרונות בצורה משמעותית קשורה לעובדה שמעל תשעים אחוזים מאגרות החוב הקונצרטיות הן למעשה חסרות אמות מידה פיננסיות והתניות כאלה או אחרות.
עינת גואטה: לכן לא הייתה אפשרות להגיע להסדר כי לחוסכים אין בעצם שיניים בשפה הפשוטה.
עינת גואטה: אם היו התניות שאומרות שאם החברה הגיעה למצב מסוים, היא צריכה לחזור לבעלי האג"ח ולבוא ולדרוש לשפר את התשואה או שיש לה זכות לדרוש פירעון אפילו, היינו רואים הרבה יותר הסדרים היום.
עינת גואטה: התמונה הזאת היא תמונה מעוותת.
פניה קירשנבאום: אנחנו דיברנו על זה רבות, גם כאן בוועדה.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שהמסקנות של חודק היו חשובות אבל הן מעטות ולא מספיקות.
פניה קירשנבאום: דיברתי גם עם המפקח על כך שצריך אולי לחשוב על הרחבה של ההחלטות של ועדת חודק בעוד תחומים.
פניה קירשנבאום: זאת בדיוק השיחה שהייתה בינינו.
פניה קירשנבאום: מכיוון שכבר דיברנו על זה וחשבנו על כך, אני מקווה שהרגולטור יטפל גם בנושא הזה.
פניה קירשנבאום: אני מקווה שאתם תשמרו על הפנסיות שלנו, כך שנוכל לישון בשקט.
פניה קירשנבאום: תודה רבה לכל המשתתפים ומי שמעוניין לבוא לדיון שיתקיים ב-12 ביולי לגבי תוכניות ארוכות טווח -  מוזמן לעשות זאת.
משה גפני: על סדר היום מנגנון ההצמדה של שכר נושאי משרה ברשויות השלטון.
משה גפני: לאחר שתוסר הרביזיה בסעיף הקודם, אני מבקש להעביר את זה במכתב שלי ליושב ראש ועדת הכנסת.
יעקב אדרי: אני מקווה שיכניסו להחלטה שהשר בגין לוקח על עצמו לתאם עם שר הבריאות.
יעקב אדרי: זה מאוד חשוב.
משה גפני: נושא מנגנון ההצמדה של שכר נושאי משרה ברשויות השלטון נדון כבר בוועדה בישיבה שהתקיימה בינואר.
משה גפני: אנחנו דיברנו על המציאות הזאת בה כאשר היה צריך להשיב את ההצמדה לאחר שהתקבלה החלטה שהשכר של נושאי המשרה מוקפא בגלל המצב הכלכלי הקשה שהיה באותו זמן והשבנו את זה בשתי פעימות.
משה גפני: הגענו למצב בו ההצמדה של השכר של נושאי המשרה משתנית מקבוצה לקבוצה.
משה גפני: שכרם של חברי הכנסת הוצמד לשכר הממוצע במשק, שכרם של השרים הוצמד למדד, שכר השופטים ושל נשיא המדינה מוצמד  למדד הממוצע במשק.
משה גפני: ראינו שההצמדה היא לא אחידה.
משה גפני: זאת אומרת, בעצם ראינו  שהיו מספר שנים שהמדד עלה יותר לעומת השכר הממוצע במשק והיו שנים בהן השכר הממוצע במשק עלה יותר מאשר המדד.
משה גפני: אני לא מרגיש נוח עם כל העניין הזה ואומר לכם למה אני לא מרגיש נוח.
משה גפני: מכיוון שאנחנו נותנים דוגמה.
משה גפני: אני רוצה לדעת האם הפועלים שעובדים ומקבלים שכר נמוך, האם  גם השכר שלהם מוצמד באופן כזה כמו שמוצמד השכר שלנו.
משה גפני: בכל מקרה, היה צריך שתהיה איזושהי הצמדה אחידה ולא שלקבוצה כזאת יהיה יותר ולקבוצה אחת יהיה פחות.
משה גפני: משרד האוצר הציע הצעה.
משה גפני: אגף השכר הציע הצעה ואנחנו דנו בה.
משה גפני: אני מבקש מאילן לוין, הממונה על השכר, לחזור על ההצעה שהייתה בישיבה הקודמת ולהציג אותה כי אנשים כבר לא זוכרים אותה או שזוכרים חלקית.
אילן לוין: ראשית, אני כמובן מנוע מלהביע איזושהי עמדה לגבי נבחרי ציבור וכל המטרה שלי כאן היא רק להיות לעזר לוועדה.
אילן לוין: אבל 	אני חייב לומר דברים שהם לא טריביאלי ים לממונה על השכר לומר ואני רוצה לומר לעניין שכר השרים דווקא.
אילן לוין: היום, כאשר שכר השרים צמוד למדד, הוא יוצר למעשה את התקרה של השכר של בעלי התפקידים בממשלה.
אילן לוין: יש לנו היום בממשלה בעיה להביא אנשים טובים לשירות הציבורי, מה שלא קיים לנו אותו הדבר בתאגידים ובחברות הממשלתיות.
אילן לוין: בתאגידים ובחברות הממשלתיות אנחנו משלמים לבעלי תפקידים נדרשים שכר יותר גבוה משכר של שרים ואנחנו גם נותנים להם פיצויים מוגדלים ונותנים להם בונוסים בחברות המרוויחות.
אילן לוין: נותנים להם תנאי שכר צנועים אבל עדיין תנאים שמאפשרים יחסית להביא אנשים טובים.
אילן לוין: למשרדי הממשלה, הרי לא יעלה על הדעת שאני וחבריי מוקבלי המנכ"לים נרוויח יותר מהשר שלנו ולא יעלה על הדעת שהסמנכ"לים שלנו ירוויחו יותר מאתנו וכן הלאה וכן הלאה, ולכן נכון לשנים האחרונות במיוחד נוצרה בעיה מאוד משמעותית.
אילן לוין: לכן ההחלטות שיתקבלו כאן, עלול שישליכו גם על מה שיקרה בממשלה.
אילן לוין: אני כנראה כבר לא אהיה בממשלה כאשר יתקבלו ההחלטות.
משה גפני: לא הבנתי מה אמרת.
אילן לוין: תוחלת השירות של הממונה על השכר היא כזאת שכאשר מתקבלות החלטות, אני כנראה כבר לא אהיה בממשלה.
אילן לוין: זה מה שרציתי לומר.
אילן לוין: לכן אני לא חושב שאני אהיה בניגוד עניינים לעניין זה.
רונית תירוש: אחרי שטובי תחמה אותנו לשבוע, אנחנו עובדים עכשיו בקצב אחר.
אילן לוין: אני רוצה לומר בראשית דבריי שאם הדיון הזה יתפתח להשפעה על שכר השרים, הוא עשוי להשפיע גם על השכר של בעלי תפקידים בתוך הממשלה.
אילן לוין: מה שאני אציג, אלה השינויים שקרו בשכר הממוצע, במדד, ויש כאן איזושהי הצעה שהכנו לשקלול של חמישים-חמישים ואני אראה לכם את השינוי.
אילן לוין: השקף הזה – למי שמצליח לקרוא – מראה את שיעור השינוי שנה לעומת שנה מ-1995 ועד 2001.
אילן לוין: ניתן לראות בשקף הזה – תכף אני אציג עוד נתונים – שבשנים הללו יש שנים שהשכר הממוצע עולה.
משה גפני: אילן, תסביר את השקף כי לא כולם רואים אותו.
אילן לוין: נתחיל הפוך.
אילן לוין: נלך לשקף האחרון.
אילן לוין: נלך לשקף עם הברים הגדולים של 2006-2011.
אילן לוין: אלה ברים יותר ברורים ואפשר לראות כאן אני חושב יותר את הנתונים.
אילן לוין: השקף הזה מראה מה קרה ב-2006, 2007, 2008, 2009, 2010 ו-2011.
אילן לוין: הוא מראה מה קרה למדד, מה קרה לשכר הממוצע ומה קורה לו היינו עושים שקלול.
אילן לוין: ניתן לראות שיש שנים בהן השכר הממוצע עלה יותר מאשר המדד ויש שנים שלא קרה כך.
אילן לוין: דרך אגב, ברוב השנים השכר הממוצע עלה יותר מאשר המדד ולרגע אני לא טוען שלא כך היה.
אילן לוין: בתקופה 2006 עד 2011, מדד המחירים לצרכן עלה ב-17 אחוזים, השכר הממוצע לפי הביטוח הלאומי עלה ב-19 אחוזים ואם היינו עושים שקלול, היינו מגיעים ל-18 אחוזים.
אילן לוין: השקף הבא.
אילן לוין: אם קודם הראינו את השיעור המצטבר, כאן אפשר לראות את הפערים שנה מדי שנה בצורה הרבה יותר חדה.