GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהוד פלג: 15 שנים הייתי מבוטח אצלכם, מכרתי את המכונית שלי.
אמנון כהן: מר פלג צודק.
שמואל מלכיס: למה הוא צודק?
אמנון כהן: הוא צודק במאה אחוזים.
שמואל מלכיס: הן לא שילמו עמלה לסוכן?
אמנון כהן: עכשיו אתה מתקל אבל עד עכשיו הוא שילם.
שמואל מלכיס: אני מתפלא על שהכנסת נכנסת כאן לשאלות של תעריף הביטוח שנקבע בשוק חופשי ובתחרות בין חברות הביטוח.
שמואל מלכיס: לדעתי הכנסת צריכה להיזהר מאוד שלא להיכנס לתחום הזה של קביעת תעריפי ביטוח, כולל עלות ההחזר למבוטח.
שגית אפיק: זה קבוע בתקנות.
שגית אפיק: זאת פוליסה תקנית ולא שוק חופשי עבור המבוטח.
שמואל מלכיס: קודם כל, לא מדובר כאן רק על פוליסה תקנית אלא הדיון כאן הוא על החזר ומתייחס לכל ענפי הביטוח.
משה גפני: חבר הכנסת ראלב מג'אדלה ואחר כך אני עובר להצבעה.
גאלב מג'אדלה: חשוב שאתה מייעץ לכנסת למה להיכנס ולמה לא להיכנס.
גאלב מג'אדלה: זה פתיח טוב מאוד לבוקר זה ואנחנו לוקחים אותו לתשומת לבנו.
שמואל מלכיס: זה ייעוץ חינם.
גאלב מג'אדלה: לא מספיק שיש לך את משרד האוצר שמגן עליך במקום להגן על האזרח?
שמואל מלכיס: זה ממש לא כך.
גאלב מג'אדלה: אתה עוד רוצה לייעץ לכנסת.
גאלב מג'אדלה: במשך 38 שנים אני מכבד הסכמים, גם אם הם לא כתובים.
גאלב מג'אדלה: ברגע שהמציע, חבר הכנסת אמנון כהן, חבר כנסת מכובד, מגיע לסיכום עם האוצר, אנחנו צריכים לכבד את הסיכום הזה גם אם אנחנו לא מסכימים לו.
משה גפני: אנחנו מכבדים את אמנון כהן ואנחנו מכבדים הסכמים.
גאלב מג'אדלה: לא את דעתך.
גאלב מג'אדלה: אני מודיע כאן לפרוטוקול שאני אומר את דעתי.
גאלב מג'אדלה: מה שהעלה מנכ"ל המועצה לצרכנות, אלה דברי אמת והם לטובת האזרח.
גאלב מג'אדלה: אין לנו תפקיד נוסף ומשני שאני לא מכיר אותו להגן על מישהו חוץ מהאזרח.
גאלב מג'אדלה: אני תובע שבקריאה השנייה והשלישית הדבר הזה יילקח בחשבון ויתנהל משא ומתן, ייושרו הדברים ואחר כך כל מה שיסוכם על דעת המציע והחברים, זה יניח את דעתנו והאוצר לא יראה כסוף פסוק את מה שהיום הוא סיכם.
משה גפני: תקריאי בבקשה את הנוסח.
שגית אפיק: בחוק הפיקוח, התשמ"א-1981, בסעיף 10 – האמור בו יסומן (א) ובמו במקום "ביטל אחד הצדדים את" יבוא "הודיע המבטח על ביטול" ובמקום "לצד השני" יבוא "למבוטח".
שגית אפיק: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "הודיע המבוטח על ביטול החוזה על פי תנאיו או על פי חוק זה, מתבטל החוזה במועד שבו נמסרה הודעת הביטול למבטח".
שגית אפיק: עד היום הסעיף הזה התייחס ל-15 ימים.
משה גפני: אני רוצה לומר לחברים על מה אנחנו הולכים להצביע ומה אנחנו נעשה בהמשך.
משה גפני: לחוק הזה של חבר הכנסת אמנון כהן יש בעצם שלושה חלקים.
משה גפני: החלק הראשון הוא מועד הביטול.
משה גפני: החלק השני הוא התשלום של הביטוח מרגע שהביטול חל.
משה גפני: החלק השלישי הוא הנושא של מה שדיבר עליו משרד האוצר ואני לא יודע אם להגדיר אותו כקנסות.
אמנון כהן: פרוצדורה.
משה גפני: זאת לא רק פרוצדורה.
משה גפני: זאת פרוצדורה כספית.
שגית אפיק: החזר דמי ביטוח.
משה גפני: זה החזר דמי ביטוח, אפשר להגדיר את זה כקנסות, כל אחד יכול להגדיר את זה איך שהוא רוצה.
משה גפני: בעקבות הדיון הקודם אנחנו החלטנו כדלהלן, ואנחנו מכבדים את הסיכום בין חבר הכנסת אמנון כהן לבין משרד האוצר, אגף שוק ההון.
משה גפני: אנחנו מצביעים עכשיו רק על מועד הביטול.
משה גפני: לקראת הקריאה השנייה והשלישית, אנחנו מבקשים מחבר הכנסת אמנון כהן לבוא בדברים וימשיך את הדיונים האלה.
משה גפני: בקריאה השנייה והשלישית אנחנו, חברי הוועדה, נבוא בדברים עם חבר הכנסת אמנון כהן כי לא נרצה שייגרם נזק כתוצאה מהחוק הזה מה גם שחבר הכנסת אמנון כהן דואג לאזרח והוא מתכוון לעזור לו.
משה גפני: אם כן, לגבי התשלומים על שני הסעיפים האחרים, נדון בקריאה השנייה והשלישית ונראה אם אנחנו צריכים להתייחס לזה או שבעצם הבעיה נפתרת על ידי התקנות.
משה גפני: אסף, אני מבקש אם אפשר לזרז את התקנות.
אנסטסיה מיכאלי: אנחנו כבר הוצאנו אותן.
משה גפני: לכן אני מבקש.
משה גפני: אם התקנות יהיו מוכנות כמה שיותר מהר, זה יקל עלינו את הדיון לקריאה השנייה והשלישית.
משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (תיקון – החזר בשל ביטול פוליסת ביטוח), התשע"א-2011.
פניה קירשנבאום: תודה לכל מי שהגיע.
פניה קירשנבאום: אני ביקשתי היום בדיון להעלות שני נושאים ואתחיל בחינוך פיננסי.
פניה קירשנבאום: חינוך פיננסי הוא נושא שבזמן האחרון עולה יותר ויותר, לפחות בחשיבה שלי והחשיבות שלו מקבלת ממדים אחרים, יותר גבוהים, ואני אפרט מה אני חושבת בעניין הזה.
פניה קירשנבאום: לפעמים אני חושבת שאולי לאוצר נוח שיש לנו אוכלוסייה, שאני קוראת לה זומבי, שלא מבינה שום דבר בתחום הפיננסי וכך אפשר לתמרן אותנו לכל נקודה שרוצים.
פניה קירשנבאום: אפשר להעלות לנו את גיל הפרישה למשל, אפשר להעלות לנו את מחירי הדלק, החלב וכולי, ואנחנו ממשיכים לספוג זאת.
פניה קירשנבאום: החינוך הפיננסי חשוב בכל שלבי החיים שלנו וזה מתחיל מהילדים שהיום לא מבינים מהו ערך הכסף, או לפחות חלקם, אלה שאני מכירה אותם, ואחר כך זה עובר לצבא, כאשר הם לא יודעים מה אפשר לעשות ואיך אפשר לעשות.
פניה קירשנבאום: קראתי מזמן בעיתון שחלק מהפיקדונות הוחזרו לאוצר כי לא ידעו לממש אותם.
פניה קירשנבאום: דרך אגב, גם זה חלק מחוסר ההבנה והחינוך הפיננסי.
פניה קירשנבאום: זה בא לידי ביטוי כמובן ברכישת דירה, והדבר הכי חשוב הוא למה אנחנו מדברים על חינוך פנסיוני בגיל ארבעים כשצריך לדבר על זה בגיל עשרים, כאשר אז צריך להתחיל החינוך הפנסיוני ובכלל ניהול של כל החיים הפיננסיים שלנו.
פניה קירשנבאום: דיברתי השבוע עם אחד מרבני צהר וסיפרתי לו שאנחנו מעלים את הנושא הזה כאן – הם לא יכלו להגיע לדיון – והוא אמר שזה נושא מאוד חשוב לאוכלוסייה שלהם כי שם נישאים בגיל צעיר, נפגשים שניים וכמעט לא יודעים לכלכל את עצמם.
פניה קירשנבאום: הוא אמר שכשהם נותנים שעורים, מעבר לכל הם קודם כל מלמדים אותם איך לכלכל את עצמם.
פניה קירשנבאום: איפה כל הנושא הזה.
פניה קירשנבאום: הייתה לנו את רפורמת בכר ובפרק ז' של הרפורמה היה פרק לגבי הקמת המועצה לחינוך פיננסי.
פניה קירשנבאום: איפה זה?
פניה קירשנבאום: נכון שהיו לנו הרבה דברים.
פניה קירשנבאום: למשל, בשנת 2004 עבר חוק גיל הפרישה, אמרו שתקום קרן של 600 מיליון, שישים מיליון כל שנה, שתפצה את המקצועות שלא יכולים לפרוש, אבל היא לא קמה.
פניה קירשנבאום: זה אולי הרבה כסף ולכן זה קשה, אבל חינוך פיננסי הוא לא שישים מיליון שקלים בשנה ולכן באמת היה אפשר לחשוב על זה.
פניה קירשנבאום: אני לא יודעת כמה זה צריך לעלות ואולי מישהו כאן כן יודע, אבל קודם אנחנו צריכים להחליט מה אנחנו רוצים.
פניה קירשנבאום: הזמנתי לכאן אנשים שאני בטוחה שיש להם מה לומר והזמנתי כאלה שאני בטוחה שאני רוצה לשמוע מה יש להם להגיד.
פניה קירשנבאום: אם כן, אני פותחת את הנושא לדיון.
רונן סולומון: משרד האוצר יגיד איפה הכסף.
פניה קירשנבאום: אתה רואה כאן נציגים של משרד האוצר?
פניה קירשנבאום: אם היית רואה כאן את נציגי משרד האוצר, הייתי חושבת שהם מבינים את חשיבות העניין.
רונן סולומון: רונן סולומון, איגוד לשכות המסחר, מנהל תחום פיננסים ושוק ההון.
רונן סולומון: אני אציג לגברתי נושא שהחינוך הפיננסי או החינוך הפנסיוני למעשה הוצג בפני משרד האוצר לאורך כמה וכמה שנים.
רונן סולומון: משרד האוצר מוביל רפורמה אחרי רפורמה והציבור אפילו לא יודע מה הרפורמות האלה ומה הן אמורות לעשות עבורו.
רונן סולומון: לפני כשלוש שנים, פלוס-מינוס, נפגשנו עם שר האוצר דאז מר רוני בר-און, ישבנו אתו והסברנו לו.
רונן סולומון: אני חייב לומר את האמת ואכן היא לקח את המשימה ואמר שהציבור אכן לא יודע ולא מבין במיוחד בנושא הפנסיוני ולכן נרים קמפיין פרסום.
רונן סולומון: ייעצנו למשרד האוצר איך עושים זאת אבל משרד האוצר עשה מה שהוא עשה והרים קמפיין עם עידו רוזנבלום, קמפיין ששפכו עליו המון כסף – ולא בכדי אני אומר שפכו כי אנחנו עשינו אחר כך בכוחות עצמנו מחקר ובדקנו עד כמה הציבור בכלל נכנס לאתר האינטרנט שהקים משרד האוצר לטובת החינוך הפנסיוני, כמה אנשים שמעו את הקמפיין הזה בטלוויזיה וברדיו, פרסום חוצות, והסתבר שזה נכנס מכאן ויצא משם.
רונן סולומון: זה נעשה לא נכון.
רונן סולומון: אנחנו הצגנו לפני משרד האוצר לפני שלוש שנים שזה נעשה לא נכון.
רונן סולומון: לא ניתן לעשות חינוך פיננסי או פנסיוני כגימיק.
רונן סולומון: לא שאני מזלזל חס וחלילה בנהג מונית הכסף, יכול להיות שזה היה רעיון טוב כי זה הסתדר עם מונית הכסף וכסף או שהוא נתן להם, ללשכת הפרסום הממשלתית, מחיר יחסית טוב.
רונן סולומון: לכן שאלתי איפה משרד האוצר.
רונן סולומון: היום חינוך פיננסי או חינוך פנסיוני זה גם חסכון לטווח קצר, בין אם זאת התנהלות מול פק"מים וכדומה, ואז אתה צריך לדעת להתמקח עם בנק על העמלות שאתה משלם.
רונן סולומון: באיזה גיל אתה אמור לחסוך, וכולנו יודעים שמתחילים לחסוך לפי פנסיית חובה בגיל 20-21 אבל למה זה חשוב ולמה חשוב לא רק מה שנקרא תרמתי בעבודה, כלומר, רק מה שמפריש לך מקום העבודה, אלא מעבר.
רונן סולומון: אנשים לא לוקחים היום ייעוץ פנסיוני, בין אם בתשלום ובין אם לא בתשלום וזה עובר לכולם ממול.
רונן סולומון: או שזה נושא מרתיע או שזה נושא שנראה מסובך, אבל צריך להשקיע כאן משקעים.
פניה קירשנבאום: אני מסכימה אתך.
פניה קירשנבאום: ודאי שאף אחד לא מבין איך מורכבת הפנסיה שלו ולא יודע ממה מורכבת הפנסיה שלו.
פניה קירשנבאום: תמיד אני חוזרת לפנסיה כי הפנסיה היום היא נושא מאוד חשוב, אבל גם אלה שכבר יש להם קצת כסף, במה הם חוסכים, מה הם עושים עם הכסף, על זה אנחנו נמשיך לדבר בחלק השני של הדיון.
פניה קירשנבאום: לידיעה, אני לא רואה התלהבות גדולה ושיתוף פעולה, הקמתי בכנסת שדולה לנושא חינוך פיננסי וב-2 באוגוסט אנחנו עושים כינוס ראשון ויש חברי כנסת שיצטרפו אלי.
פניה קירשנבאום: מתוך השדולה הזאת אנחנו נדרוש את התקציבים להם התחייב האוצר ואני כעומדת בראש השדולה מבטיחה לכם שאני אעשה שם את המקסימום.
פניה קירשנבאום: אני בטוחה שכאן בפורום הזה אני אמצא שותפים.
פניה קירשנבאום: גיל, אתה תהיה שותף לעניין הזה, אם תרצה או לא תרצה, וכבר רשמתי אותך.
פניה קירשנבאום: אנחנו נפעיל את זה ונפעיל את זה בכל הרמות ובכל נקודות הממשק שקיימות לנו, לממשל ולמוסדות בחיי היום, אם זה למשל בית ספר.
פניה קירשנבאום: נכון שיש איזו תוכנית פיילוט ונציגת משרד החינוך יכולה לספר לנו על כך ולומר לנו היכן נמצאת התוכנית הזאת, האם מתכוונים להרחיב אותה ואם כן, איך זה עובד, באיזה אזורים זה מתפתח, מה נעשה עם זה בכלל.
דנה פרידמן: שמי דנה פרידמן ואני אחראית על תחום מדעי החברה והחינוך הפיננסי במשרד החינוך.
דנה פרידמן: בשנה שעברה פותחה תוכנית פיילוט בהיקף של שלושים שעות לכיתות י' בבתי ספר תיכוניים.
דנה פרידמן: הפיילוט הסתיים בחודש האחרון.
דנה פרידמן: הפיילוט לווה במחקר הערכה שכרגע מעבדים את התוצאות שלו.
דנה פרידמן: הוא התקבל בצורה מאוד טובה בבתי הספר גם מצד המורים וגם מצד התלמידים.
דנה פרידמן: אני חושבת שכולם מכירים בחשיבות של הנושא ובחיוניות שלו.
דנה פרידמן: התוכנית הזאת בחלקה היא תוכנית מתוקשבת ובחלקה בהוראה פנים מול פנים.
דנה פרידמן: עשרים שעות בהן התלמידים לומדים בבית או בבית הספר עם או בלי המורה, בהתאם להחלטה של בית הספר, והצרכים של התלמידים כי יש תלמידים שזקוקים לתמיכה.
פניה קירשנבאום: עם הלימודים הם עם מורה, הבנתי, אבל לא הבנתי מה אמרת כאשר זה בלי מורה.
דנה פרידמן: עם מורה יש להם שיעורים מתוקשבים מאוד מובנים ומאוד מסודרים, כולל תרגילים, כולל מבדקים עצמיים וזה מחולק לסדרה של עשרה שיעורים כאשר כל סדרה כזאת, יש שיעור בכיתה ושעתיים עבודה בבית, עיבוד, ארגון, תמיכה בהתאם לצורך ועוברים לנושא נוסף.
דנה פרידמן: לקראת שנת הלימודים הבאה אנחנו נרחיב את התוכנית להיקף של 250 בתי ספר עד להחלה מלאה באופן הדרגתי.
דנה פרידמן: כל שנה נוסיף עוד בתי ספר.
פניה קירשנבאום: יש תוכנית שאומרת בכמה מרחיבים כל שנה?
פניה קירשנבאום: מתי זה יוחל על כל מערכת החינוך?
פניה קירשנבאום: ב-2040 נגיע לכל מערכת החינוך?
דנה פרידמן: אני מדברת על שנה הבאה.
דנה פרידמן: אני מדברת על כיתות י' ולהערכתי ההרחבה תהיה בכיתות י' תוך שנתיים עד שלוש שנים לכל היותר והיא תיעשה בצורה הדרגתית כדי שנוכל להטמיע את הנושא בצורה טובה.
דנה פרידמן: במקביל יש נגיעה בנושאים של חינוך פיננסי גם בחטיבת הביניים ובחטיבה העליונה באמצעות נושאים תוכניים, בעיקר של צרכנות נבונה, שחנה תדבר על זה.
פניה קירשנבאום: כמדינה שחברה ב-OECD, נעמוד בפני מבחן ומה את חושבת תהיה התוצאה אם עוד שנה-שנתיים ניבחן על העניין הזה?
דנה פרידמן: אני מאוד מקווה שנצליח.
דנה פרידמן: התוכנית היא טובה ואני מאמינה בה.
דנה פרידמן: כמובן שאנחנו נעשה גם מבחנים כדי לבדוק את הנושא ולראות שמה שאנחנו יכולים לתת בשלושים שעות, אכן מכיל את אותן דרישות שצריך לעמוד בהן במבחני פיזה.
גיל גרשלר: איך תצליחו אם רוב התלמידים לא לומדים את זה?
דנה פרידמן: אמרנו שתהיה החלה הדרגתית.
פניה קירשנבאום: תוך כמה זמן?
דנה פרידמן: במשך שנתיים או שלוש.
גיל גרשלר: לכולם?
דנה פרידמן: יש כאלף בתי ספר על יסודיים ורבע מהם נכנסים בשנה הבאה.
דנה פרידמן: מדובר בכיתות י'.
דנה פרידמן: שנה אחרי כן ייכנסו עוד.
דנה פרידמן: הכול תלוי גם בתקציבים.
פניה קירשנבאום: מתי ייכללו בתי הספר היסודיים?
דנה פרידמן: יש תכנון.
פניה קירשנבאום: הילדים היום מתחילים בגיל מאוד צעיר בנושא הכסף.
דנה פרידמן: חלק מהתכנון שלנו הוא להטמיע דרך תכני הלימוד.
פניה קירשנבאום: מתוך מה שאני רואה, כולם מסתובבים עם פלאפונים, לפחות מכיתה ד' ואם לא קודם, אבל הם יודעים כמה זה עולה?
דנה פרידמן: הם לא יודעים כמה זה עולה, אבל חלק מזה יוטמע דרך תכני הלימוד עצמם וזה חלק מישיבה שתהיה לנו ממש בקרוב.
דנה פרידמן: אני מעריכה שבהמשך אנחנו ננסה לראות איך אפשר להחיל את זה בצורה יותר רחבה.
דנה פרידמן: תכני הלימוד הם אופציה בבית הספר היסודי למשל, שם בחשבון הם עוסקים בין היתר בנושאים האלה של צרכנות, של כסף, של חישובים, של ניהול תקציב.
פניה קירשנבאום: יש משחק מונופול בו הם כבר מוכרים נכסים.
פניה קירשנבאום: מה עושים בצבא?
טל עקרוני: שמי טל עקרוני, אני אחראי על הנושא של החינוך הפיננסי בצבא.
טל עקרוני: אנחנו עובדים בכמה מישורים.
טל עקרוני: קודם כל, נכון להיום, אנחנו מתחילים להטמיע תקנים של חינוך פיננסי בכל הטירונויות בצבא.
טל עקרוני: כלומר, כל חייל שמתגייס יעבור שיעור של שעה וחצי בו הוא לומד איך קוראים תדפיסים כלכליים, מה זאת ריבית וכולי.
טל עקרוני: עיקר הבעיה שלנו עם חיילים – ואנחנו יודעים שלחיילים יש היום המון חובות ויש כמה מאות חיילים בצבא שיש להם עיקולים על חשבון הבנק בגלל חובות שהם צברו במהלך השנים – ואנחנו יודעים היום לומר שאחת הסיבות העיקריות היא הצמצום החד בהכנסות שיש להם מהרגע שהם מתגייסים.
טל עקרוני: כלומר, הם מרוויחים 4,000 שקלים בתפר הזה שבין התיכון לבין הגיוס לצבא או אפילו בזמן התיכון, ואיך שהם מתגייסים הדבר הזה צונח.
טל עקרוני: אם לא נתת להם את הכלים הבסיסיים בכלל לעשות לינק בין הכנסות להוצאות, שזה משהו שלא קיים היום בשום צורה, אנחנו יודעים היום להגיד שזה עיקר הבעיה שלנו עם חיילים ואפשר לתקוף את זה משני כיוונים: או להגיד שמעלים את השכר לחיילים, שזה דבר שלא יקרה.
פניה קירשנבאום: אם לא חינכנו אותם, גם אם נעלה, זה לא יעזור.
טל עקרוני: בדיוק.
טל עקרוני: מהצד השני כמובן שקודם כל צריך להביא אותם למצב שיש איזשהו קשר בין הכנסות להוצאות.
פניה קירשנבאום: הבן שלי בצבא ואני חושבת שהוא לא למד את השיעור שלו כי השוואה בין הוצאה להכנסה, זה הארנק של אימא.
פניה קירשנבאום: זה הפתרון היחידי.
פניה קירשנבאום: כשאני שואלת לאן הלך הכסף, הוא אומר שהוא לא יודע.
טל עקרוני: היום הוצאה ממוצעת של חייל עומדת על אלף שקלים בחודש ואנחנו יודעים לומר זאת מניתוחים של כרטיסי אשראי ומועדון חיילים וההכנסה עומדת על בין 350 ל-700 שקלים.
טל עקרוני: גם 350 עד 700 שקלים מספיקים בדיוק לקיום המינימאלי ביותר, אבל גם לסיפור הזה צריך לדעת להתכונן אליו כמו שצריך.
טל עקרוני: מהסיבה הזאת אנחנו גם מכשירים את כל מש"קיות הת"ש בצבא החל מהגיוס שלהן כדי שידעו ללוות חיילים שכבר נקלעו למצוקה כלכלית.
טל עקרוני: הן עוברות הכשרה על ידי קאוצ'רים חיצוניים לצבא, וכרגע עשינו כמה פיילוטים.
פניה קירשנבאום: אני מבינה שהוצאות חודשיות ופערים, זה חשוב.
פניה קירשנבאום: לגבי החינוך פיננסי, נכון שחשוב לכלכל עכשיו אבל צריך גם להתאים והשאלה מה אנחנו עושים.
פניה קירשנבאום: האם שם אתם באמת מחנכים אותם שידע מה הוא רוצה להיות כשהוא יהיה גדול?
פניה קירשנבאום: למה הוא יכול לייעד את קופת השחרור שלו, הקרן של החיילים המשוחררים?
פניה קירשנבאום: איך לנצל את זה על הצד הטוב ביותר?
פניה קירשנבאום: אם אתם מחנכים, אך באמת הכסף חוזר לאוצר?
טל עקרוני: גם במקום הזה יש לנו כמה ניסיונות מאוד מאוד מוצלחים של סדנאות הכנה כלכלית לאזרחות.
טל עקרוני: יש היום יחידה להכוונת חיילים משוחררים שבקושי נוגעת בקטע הכלכלי.
טל עקרוני: אנחנו ניסינו לעשות כמה דברים נוספים כמו סדנה מרוכזת מאוד של יומיים שמדברת על הכול, החל מאיך אתה קורא תלוש משכורת, דרך לאן הכסף שלך הולך, מה זאת בכלל קופת גמל, מה זאת קרן השתלמות, מה זה מס הכנסה, מה זה ביטוח לאומי.
פניה קירשנבאום: מי מרצה אצלכם?
טל עקרוני: נכון לעכשיו הדברים האלה הם בפיילוט.
פניה קירשנבאום: זה רק פיילוט.
טל עקרוני: זה רק פיילוט.
טל עקרוני: זה אני ועוד כמה אנשים נוספים שמסתובבים במקביל באתרי הצבא.
פניה קירשנבאום: מה ההכשרה שלך?
טל עקרוני: אני כלכלן.
טל עקרוני: אני מתעסק כבר שבע שנים בחינוך פיננסי.
טל עקרוני: בעבר הקמתי פרויקט של חינוך פיננסי לבני נוער, פילנתרופים, וכשהתגייסתי התחלתי לעשות את הדבר הזה גם במערכת הצבא.
טל עקרוני: אנחנו יודעים להגיד שיש בעיה מאוד מאוד קשה גם לחיילים שמשתחררים.
טל עקרוני: כלומר, הם לא יודעים מה לעשות.
טל עקרוני: יש מענק שחרור וגם פיקדון שהוא הרבה יותר גדול והם לא יודעים שום דבר לגבי הדברים האלה.
טל עקרוני: כנסי המשתחררים הם פלטפורמה מעולה לעשות את זה אבל היא לא מספיקה ולא נותנת את המענה המלא כדי לגרום לחינוך פיננסי.
טל עקרוני: מהניסיונות והבדיקות שאנחנו עשינו, המודלים האלה עובדים ועובדים טוב מאוד.
טל עקרוני: כמובן שיש קשר הדוק למה שמשרד החינוך עושה.
טל עקרוני: אנחנו משתפים פעולה ממש על בסיס יום יומי גם לפיתוח התכנים בצבא וגם לפיתוח במשרד החינוך.
פניה קירשנבאום: היום, כשיש החלטה לשחרר את הפיקדון בשלוש פעימות ללא קשר לייעוד של הכסף – אני מבינה שזאת הייתה ההחלטה בעקבות הכסף שחזר, לפחות זה מה שאני לומדת מהתקשורת אם הם לא משקרים או כשהם לא משקרים – אולי אפשר להדריך אותם מה עושים עם הכסף הזה ואיך מנצלים אותו.
פניה קירשנבאום: מתי אתם יוצאים לכלל החיילים?
פניה קירשנבאום: אם תהיה מועצה והיא תחליט להקים איזשהו גוף מדריך, עד כמה הצבא יהיה פתוח להכניס את כל הנושא של ההדרכה לתוכו או להכשיר אנשים שידריכו, שמבחינתי זה אותו הדבר?
טל עקרוני: המכשול או המעצור כרגע הוא ממש לא בתקנים ולא בנכונות של המערכת אלא הוא עניין תקציבי.
טל עקרוני: אין כאן שום דבר אחר.
טל עקרוני: הכול עובד וקיים.
טל עקרוני: היו פיילוטים שהוערכו על ידי מנגה, זה גוף הערכה של הצבא, בדקו מה קורה לבן אדם גם בנושא הידע גם בנושא התפיסה, ויש לנו הצלחות כבירות.
טל עקרוני: אנחנו כרגע תקועים במקום הזה.
פניה קירשנבאום: יש לכם הערכה תקציבית אם נגיע לכך?
פניה קירשנבאום: יש לכם הערכות תקציביות כמה כסף צריך?
טל עקרוני: כן.
טל עקרוני: אנחנו יודעים להגיד היום כמה הדבר הזה עולה.
פניה קירשנבאום: אני לא שואלת כמה, אבל כשנגיע לרגע – נצטרך לקבל את התשובה.
פניה קירשנבאום: עודדה, בבקשה.
עודדה פרץ: אני אציג את תחום ההסברה בבנק ישראל, בפיקוח על הבנקים.
עודדה פרץ: אנחנו פועלים מזה שנתיים בנושא ההסברה כשבעצם המטרה של ההסברה שלנו היא מעמד הצרכן הבנקאי וצמצום פערי הידע.
עודדה פרץ: אנחנו עושים את זה בכמה מישורים ובכמה דרכים.
עודדה פרץ: באמצעות פניות לציבור כמובן, באמצעות מרכז המבקרים שהוא מאוד עשיר ומפותח שיש לבנק ישראל, באמצעות התקשורת כאשר אנחנו מוציאים הודעה לעיתונות, מענה לפניות עיתונאים כאשר אנחנו מסבירים באמצעותם נושאים בנקאיים בתחום הצרכני.
עודדה פרץ: אנחנו גם מוציאים עלוני מידע ועד עכשיו הוצאנו שני עלוני מידע, האחד בנושא שיקים ללא כיסוי, הגבלות, איך להימנע מהגבלה, מה קורה כאשר לקוח נקלע למצב של לקוח מוגבל, ועכשיו הוצאנו עוד עלון נוסף בנושא פניות הציבור.
עודדה פרץ: אנחנו גם עושים תוכניות הסברה ממוקדות בערוצי התקשורת.
עודדה פרץ: בשנה שעברה זה היה נושא מעבר מבנק לבנק.
עודדה פרץ: עשינו קמפיין שיופץ ברדיו, בעיתונות הכתובה ובאינטרנט.
עודדה פרץ: השנה, מה שמאוד רלוונטי לדיון היום זה תוכנית הסברה שעומדת לעלות בסוף החודש בנושא חינוך פיננסי לבני נוער בגילאים 16 עד 18.
עודדה פרץ: אחרי שעשינו קבוצות מיקוד ובדקנו את אופן ההתנהלות שלהם ואת אופן החשיבה שלהם, הגענו למסקנה שבאמת בני הנוער באים בעמדה של חולשה בגלל בורות בנושא הזה.
עודדה פרץ: אני מסכימה אתך שהחינוך הפיננסי צריך להתחיל בגיל מאוד מאוד צעיר.
עודדה פרץ: אנחנו בחרנו לפנות לבני הנוער כיוון שזה השלב בו בני הנוער נחשפים לעולם הבנקאות.
חנה שוורץ: באיזה אופן אתם פונים לבני הנוער?
עודדה פרץ: תכף אני אגיע לאיזה ערוצים, אבל בעיקרון דרך הפייסבוק, דרך האינטרנט ודרך הסלולר.
עודדה פרץ: הרעיון הוא שאנחנו נגיע אליהם כי הם לא יגיעו לבנק ישראל.
עודדה פרץ: אנחנו נגיע אליהם וכשנגיע אליהם, אנחנו ננסה להעביר להם את כל המסרים החיוביים והמקצועיים בנושא חינוך פיננסי כאשר לפי הסלוגן תוכנית ההסברה הזאת הוא: לוקחים אחריות על הכסף שלנו.
עודדה פרץ: חשוב לי להדגיש שאין לנו כאן
עודדה פרץ: שום מטרה לעודד בני נוער לפתוח חשבון בנק או ללכת ולהפקיד כספים בבנק אלא הרעיון הוא להסביר להם את האפשרויות העומדות לרשותם, את היתרונות בפתיחת חשבון בנק ואת החסרונות.
עודדה פרץ: יש ארבעה נושאים עיקריים בקמפיין הזה שמדברים על עידוד לחסכון ולאו דווקא בבנק אלא בכלל איך להתנהל מבחינת יכולת לחסוך כספים והצורך לחסוך כספים, האם מתאים לך לפתוח חשבון בנק, אם החלטת שכן, איך בוחרים בנק, לא להתפתות למתנות, לא להתפתות לדברים שהם לא רלוונטיים, בהכרח לטווח רחוק, איזה עצות אנחנו יכולים לתת להם בהקשר של ניהול חשבון בנק, איך לבדוק את דף החשבון.
עודדה פרץ: הקמפיין הזה גם ייתן להם המון כלים כאשר בקמפיין הזה יש שישה כלים שהם איך לקרוא דף חשבון, איך לנהל תקציב, הכנסות והוצאות.
פניה קירשנבאום: כל זה דרך הפייסבוק?
עודדה פרץ: זה התחיל דרך הפייסבוק אבל הפייסבוק הוא כלי כאשר הידע הוא ידע מקצועי בצורה ידידותית ובשפה של בני הנוער אבל הידע הוא מאוד מעמיק ורציני במטרה להקנות להם כלים, ידע ולחשוף אותם לעולם הזה שממילא הם שם אלא שהם לא מודעים לכל הזכויות והחובות שלהם בעתיד הדי קרוב, גיל 17-18, לקראת צבא, כאשר הם הולכים לקבל משכורת והם צריכים חשבון בנק.
עודדה פרץ: שיתחילו לעשות את הבדיקות שצריך עוד לפני כן.
עודדה פרץ: זה קמפיין שעומד לעלות בקרוב מאוד.
עודדה פרץ: אנחנו הולכים לפתח יותר ויותר את תחום ההסברה בפיקוח על הבנקים באגף בנק-לקוח.
עודדה פרץ: מדובר על תחום הסברה צרכני והוא בסדר העדיפויות שלנו.
עקיבא אופנבכר: אני אומר משהו לאו דווקא בהיבט העשייה של בנק ישראל אלא בהיבט אחר.
עקיבא אופנבכר: אני חבר בצוות היגוי שהקים פרופסור יוג'ין קנדל ואני עושה זאת מחוץ לתפקידי בבנק ישראל כמנהל אגף מוניטרי/פיננסי של חטיבת המחקר.
עקיבא אופנבכר: אנשים שנמצאים בישיבה כאן הם אנשי ביצוע, אנשים שעוסקים במעט המשאבים שיש ואני חושב שהם עושים עבודה מצוינת.
עקיבא אופנבכר: אתה אנשים שקובעים את התעדופים ואת התקציבים ואני מאוד מברך על היוזמה להקים שדולה אבל צריכה להיות רשות או משרד או משהו כזה שייקח את זה על עצמו ושההצלחה שלו תימדד בהצלחת התוצרים וכמובן צריך לממש את כוונות ותוכניות מהסוג הזה כדי שניתן לזה מסה קריטית מינימאלית.
עקיבא אופנבכר: באף אחת מהמסגרות אין את המסה הקריטית שאפשר להגיע לכולם ולהגיע בהיקפים מספיקים.
אורי קציר: רשות ניירות ערך.
אורי קציר: אני דובר הרשות אבל גם מנהל יחידת חינוך המשקיעים ברשות.
אורי קציר: אנחנו התגייסנו לסיפור הזה לפני מספר שנים, בין היתר כאשר זיהינו כמה אוכלוסיות בסיכון.
אורי קציר: באותה תקופה היו מקרים של מעשי תרמית שנעשו הרבה פעמים באוכלוסייה החרדית שזאת אוכלוסייה שמטבע הדברים זקוקה לכסף זמין, אוכלוסייה שיש בה ריבוי טבעי מהיר ומשפחות ברוכות ילדים, ומצד שני הידע בנושאים פיננסים הוא ידע נמוך יחסית.
אורי קציר: לכן התגייסנו בין היתר על ידי סיבובי הרצאה ושיתופי פעולה עם עיתונים במגזר החרדי כדי לפרסם סוגים של טיפים להתנהגות נכונה בצרכנות פיננסית, איך לקנות קרן נאמנות, איך לשבת מול יועץ, מה לשאול אותו וכן הלאה.
אורי קציר: בנוסף לכך הקמנו אתר אינטרנט - שלמרבה הצער היו אליו כניסות במספרים נמוכים יחסית - שמנסה להסביר איך הנושא הזה מתנהל בצורה שהוא פחות או יותר שווה לכל נפש.
אורי קציר: בין היתר הכנסנו לשם גם סרטי אנימציה של החשיבות שאם אתה לא מבין משהו, לך תתייעץ עם יועץ שיש לו רישיון כי יש מישהו שמפקח עליו ויש בפני מי להתלונן ולא עם מאכער.
אורי קציר: הדבר הנוסף הוא איך להיזהר מתרמיות ולא להתפתות לכל מיני מאכערים וחאפרים שרוצים לשים יד על כסף מהיר שאתה עבדת בשבילו בזיעת אפיים.
אורי קציר: בשנים האחרונות אנחנו מודעים יותר ויותר – וכאן אני אומר את דעתי שלי – לכך שנעשות כאן פעולות רבות מבורכות שעל חלקן אני מניח יספרו אחרי, בין אם במשרד החינוך, בין אם בצבא, בין אם בפיקוח על הפנסיה, בבנק ישראל או בכל מקום אחר אבל הנושא הזה, כפי שהוא מטופל במדינות אחרות – ועשיתי סוג של בדיקה מה קורה בשווקים אחרים – שם הוא נעשה בתיאום כולל.
אורי קציר: אני אתן כדוגמה את אנגליה.
אורי קציר: באנגליה בבתי הספר יש הכשרה של מורים איך ללמד מידע פיננסי.
אורי קציר: בחינוך המשלים יש שיפור של הסילבוסים שנכללים בלימודי המכללות.
אורי קציר: שאלות במתמטיקה או כל מיני דברים כאלה נכנסים לנושאים של מסוגלים פיננסית.
אורי קציר: בחינוך הגבוה באוניברסיטאות יש חלוקה של חומרים חינם עם ייעוץ חינם לסטודנטים.
אורי קציר: שכבות שמטופלות על ידי גורמי הרווחה מקבלות קורסי הכשרה שמיועדים לעובדים סוציאליים ומדריכים כדי להסביר להם את הדברים האלה.
אורי קציר: זה נבנה במשותף עם מלכ"רים וכדומה.
אורי קציר: זוגות צעירים בשלב הנישואים, בשלב הלידה הראשונה וכדומה, מקבלים ייעוץ פיננסי כי זה השלב בו צריך לבצע החלטות פיננסיות משמעותיות.
אורי קציר: אני אומר את הדבר הזה כי המשמעות של זה היא שכל פעילות מתואמת של חינוך פיננסי במדינת ישראל חייבת לחרוג מהמשבצת הקבועה של שוק ההון וכדומה שבזה פחות או יותר מתעסקים.
אורי קציר: בסופו של דבר גם אני בא משם, גם משרד האוצר מגיע משם וגם עקיבא מבנק ישראל מגיע משם, ובסופו של דבר באיזשהו מקום זה נכנס לאיזושהי מודעות בסיסית של אנשים שעוסקים בתחום הזה.
פניה קירשנבאום: לפני שהתחלת לדבר רשמתי לי כמה דברים ואתה אמרת את מה שאני התכוונתי לומר.
פניה קירשנבאום: אני שמחה שאתה אמרת את זה.
פניה קירשנבאום: אין לי ספק שבעניין הזה אנחנו בחיתולים וזה נעשה במגזרים, כל אחד בתחום שלו, כאשר זה לא מתואם.
פניה קירשנבאום: זה בדיוק הכישלון או החיסרון הגדול של מה שנעשה, ואם לא נעלה רמה ולא נעשה, נמשיך עוד לשמוע.
פניה קירשנבאום: אין ספק שהמועצה הלאומית לכלכלה בראשות פרופסור יוג'ין קנדל עושה דברים ומעלה דברים לסדר היום ואני מורידה את הכובע בפניו.
פניה קירשנבאום: חינוך פיננסי, אין ספק שזה אחד הדברים שהוא בן טיפוחו.
פניה קירשנבאום: יולה, בבקשה.
יוליה איתן: יוג'ין מתנצל על האיחור ומברך כמובן על זימון הדיון שהוא מאוד מאוד חשוב ואני שמחה שהוא מגיע לכנסת.
יוליה איתן: אני מברכת על קיום הדיון.
יוליה איתן: אני שמחה לראות כאן הרבה פנים מוכרות ואנשים נוספים שעוסקים בנושא.
יוליה איתן: אנחנו מברכים גם על היוזמה להתכנס ולדון בנושא ולרכז שדולה שתעסוק בנושא.
יוליה איתן: כמועצה לאומית לכלכלה אנחנו רואים בסוגיה של חינוך פיננסי כלי חשוב ליצירת מוביליות חברתית.
יוליה איתן: כלומר, מעבר לנקודות הקונקרטיות של טיפול בשכר או בהשקעות או במה שלא יהיה, אנחנו כמערכת נוטים להשקיע הרבה מאוד מאמצים בלימוד הצעירים איך ליצור פירות ואחד הדברים שאנחנו רוצים גם ללמד אותם הוא איך לקצור אותם ואיך לצרוך אותם.
יוליה איתן: מעבר לצורך במוביליות החברתית, יש גם היבטים נוספים כמו הרצון לראות שוק מתפקד ומשגשג כאשר הפרטים צריכים להיות מסוגלים לקבל החלטות רציונאליות כשהם מבינים מה המשמעות ומה ההשלכות.