GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אני סבור שהעסקים הקטנים והבינוניים צריכים להתארגן.
משה גפני: אני לא מדבר על קרטל ועל העלאות מחירים.
זבולון אורלב: לא מדבר גם על תיאום מחירים.
אילן שטיינר: הבעיות שאנחנו מזהים זה כאשר הארגון העסקי מתאם מחירים, ובמקום שהם יעשו את זה- - -
משה גפני: מר שטיינר, נכנסת לתפקיד שלך ברגל ימין.
זהבה גלאון: חבר הכנסת גפני, שאלת הבהרה למר שטיינר - ציינת קודם שאתם פועלים באותה תקיפות נגד אותם איגודים קטנים יותר או איגודים עסקיים, כמו שאתם פועלים בתקיפות נגד אותן חברות גדולות.
זהבה גלאון: אתה יכול לתת נתונים – למשל, איך פעלתם נגד אותן חברות, או כנגד כמה חברות גדולות?
זהבה גלאון: פרופורציות.
אילן שטיינר: לא באתי עם נתונים וסטטיסטיקות, אבל אני שמח שאת מעלה את השאלה.
מיכאל מלכיאור: זו סטטיסטיקה מאוד חשובה.
אילן שטיינר: נכון, ואשמח להעביר.
משה גפני: מר שטיינר, אם אתה יכול להעביר לחברי הוועדה את הנתונים בעניין הזה.
אילן שטיינר: נעביר, וזה גם בדוח השנתי שמפורסם באינטרנט.
משה גפני: עכשיו זה הופך להיות אקטואלי, כי גם הולכים לערב פה – מה שאני לא בטוח שזה נכון, בוועדה הזאת, שעוסקת בריכוזיות, ההגבלים העסקיים.
משה גפני: ההגבלים העסקיים פועלת על-פי חוק, הגדרת את התפקידים שלה.
משה גפני: כאן זה הרבה יותר רחב, והנתונים שלכם חשובים מאוד לנו.
אילן שטיינר: אני מבקש לחדד – חברת הכנסת גלאון, לגבי אם אנחנו תוקפים גם חברות גדולות.
אילן שטיינר: כרגע מתנהל בבית הדין המחוזי בירושלים הליך פלילי נגד שופרסל מקבוצת IDB והמנכ"ל שלה.
אילן שטיינר: אנחנו מנהלים הליכים פליליים נגד חברות נוספות, ביניהן חברות הביטוח, חברות הגז.
אילן שטיינר: יש שורה ארוכה של חברות גדולות, שמכירים אכיפה פלילית- - -
משה גפני: רונן לוי, יו"ר איגוד המוסכים, בבקשה.
רונן לוי: לגבי ההגבלים העסקיים, מי שהתלונן, למשל, כרגע על מה שקורה לאיגוד השמאים, שכרגע נמצאים בכתבי אישום, זה איגוד חברות הביטוח – לא הצרכנים, ולרשות להגבלים העסקיים היה תקציב מדהים לטפל באיגוד השמאים, לבוא למשרדים ולקחת מהם את כל החומרים.
משה גפני: מר לוי, הדיון הוא דיון מאוד מוגדר.
משה גפני: אנחנו עומדים בפני סיכום.
משה גפני: מה זה נוגע לוועדה שלהם?
רונן לוי: כשאנחנו התלוננו נגד איגוד חברות הביטוח, שהוא איגוד יותר קטן- - -
משה גפני: הנושא מעניין מאוד, אבל מה הוא קשור?
רונן לוי: על זה אין משאבים.
רונן לוי: לגבי עניין הריכוזיות, לדעתי, גם החקיקה היא קיימת, והיתה קיימת גם לפני כן, גם לגבי הגבלים עסקיים בכל נושא קבוצות הריכוז.
רונן לוי: מה שלא קיים כרגע זה רצון.
רונן לוי: מאחר שאנחנו פועלים כמעט חמש או שש שנים, ומנסים להסביר לרגולטור במדינת ישראל, שיש פה בעיה שהולכת ומתהווה, ומאז ועדת בכר, שאפשר להשיג כסף קל, והקמנו – למשל, אתן את הדוגמה של חברות הליסינג, שאפשר היה להשיג כסף קל וליצור קבוצות איגוד, ואנחנו פועלים חמש-שש שנים, ורצים כל הזמן אצל הרגולטור – גם משרד האוצר, משרד התחבורה, בכל משרדי המשלה, תשתיות.
משה גפני: מה זה נוגע לדיון עכשיו?
רונן לוי: להערכתנו, מה שקורה בוועדה הזאת או בוועדות אחרות לא ישפיע, אם הרגולטור עצמו- - -
משה גפני: חיים שני, אתה רוצה להגיב?
חיים שני: שמענו, תודה.
משה גפני: אייל, אתה רוצה לומר משהו על מה שנאמר פה מקודם?
משה גפני: קודם כל, אני מודה לכם, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, אייל גבאי, ומנכ"ל משרד האוצר, חיים שני.
משה גפני: אני מודה למשתתפים בדיון.
משה גפני: אני רוצה לומר לכם מה הולכים להיות סדרי עבודתה של ועדת הכספים בעניין הזה - אני חושב שאני מביא לידי ביטוי את עמדת רוב חברי הוועדה, ויכול להיות שבשיחות פרטיות, את כל חברי הוועדה.
משה גפני: אנחנו מברכים על הקמת הוועדה הזאת – דרשנו אותה, אנחנו חושבים שזה נכון, הרכבה מתאים, הנושא הוא מורכב מאוד.
משה גפני: אנחנו במתח על פרסום טיוטת הדוח.
משה גפני: למה – כי אייל גבאי עוזב, לצערי.
משה גפני: ניסיתי לשכנע אותו בטלפון.
יצחק וקנין: על חבית הנפט אמרו משהו?
משה גפני: אנחנו לא הולכים הביתה.
משה גפני: הכול יהיה פה.
משה גפני: מכיוון שהוא עוזב בשבועות הקרובים, אם לא תפורסם טיוטת הדוח לפני שהוא עוזב - טכנית, פרסום טיוטת הדוח יהיה פלטפורמה להתחיל את הדיונים, כי אז יצטרכו תזכירי חוק ויתקיימו דיונים.
משה גפני: ברגע שתתפרסם טיוטת הדוח, מבלי קשר לעובדה שהכנסת תהיה בפגרה או לא בפגרה – זה לא רלוונטי לגבי דיוני ועדת הכספים; אנחנו, ככל הנראה, שבוע אחרי פרסום טיוטת הדוח נכנס את הוועדה כדי לדון בטיוטת הדוח.
משה גפני: גם אם טיוטת הדוח תתפרסם ב-30 ביולי, וב-7 באוגוסט אייל גבאי כבר לא יהיה מנכ"ל משרד ראש הממשלה – אני מקווה שכן; הוא יכול לחזור בו – אנחנו נזמין אותו גם לוועדת הכספים.
משה גפני: אם אתם לא מצליחים לפרסם את טיוטת הדוח קודם, תגבילו את עצמכם בזמן, כי משך הזמן יעשה פה את הנושא.
משה גפני: אל תגרמו לנו להתעצבן, שנחשוב שאתם סוחבים זמן.
חיים שני: רק רוצים לעשות עבודה יסודית.
משה גפני: תשתדלו לסיים את זה מהר.
זהבה גלאון: אדוני, אפשר לבקש שהוא יניח בפניך את הרשימה של אותם אנשים?
לירן אבישר: השארנו לפרוטוקול.
משה גפני: על סדר היום תקנות האגרות במשרד המשפטים בעניין הוראות ההצמדה למדד ויש כאן רשימה של תקנות.
עמיר פרץ: אני העוזר של היועץ המשפטי של משרד המשפטים שעד עכשיו היה משה דיין.
משה גפני: כן, משה בחור טוב.
עמיר פרץ: נאחל לו בהצלחה בתפקיד החשוב שלו.
משה גפני: אני מאחל לו בהצלחה.
משה גפני: הזמינו אותי למסיבת הפרידה ממנו במשרד המשפטים אבל אני שכיר יום ואני מקבל משכורת כדי להיות כאן.
עמיר פרץ: לגבי מה שהבאנו היום.
עמיר פרץ: במסגרת בנוהלי האגרות של משרד המשפטים עשינו איזושהי עבודה לעשות האחדה ולבחון את הוראת ההצמדה.
עמיר פרץ: למעשה כמעט כל האגרות במדינת ישראל מוצמדות בדרך כזאת או אחרת למדד.
עמיר פרץ: רובן מוצמדות למדד המחירים לצרכן.
עמיר פרץ: יש כאן תקנות מתקופת המנדט כמו סימני מסחר 1940 וכמו שמות העסק מ-1935.
עמיר פרץ: התקנות האלה במשך השנים עודכנו באופן שהוראות העדכון שלהן שונות.
עמיר פרץ: התקנות האלה במשך השנים צברו הוראות הצמדה שונות, חלקן פעמיים בשנה, והמטרה שלנו היא לעשות אחידות ובהתאם לעקרונות שקבענו ובאישור ועדת האגרות הבין משרדית במשרד האוצר.
עמיר פרץ: העיקרון המרכזי הוא שהאגרות הללו יעודכנו פעם אחת בשנה ולא פעמיים בשנה, דבר שיחסוך הרבה עבודה מינהלית.
עמיר פרץ: כל עדכון של אגרה נראה מאוד פשוט, אבל הוא כרוך בהרבה עבודה מינהלית של הרבה אנשים שיכולים לעשות דברים יותר חשובים.
עמיר פרץ: גם הוודאות לציבור היא הרבה יותר גבוהה כך שידעו שרק בינואר מתעדכנות האגרות.
עמיר פרץ: יש אנשים שעדיין משלמים בבנק הדואר וכאשר הם משלמים 300 שקלים, אומרים להם שהאגרה היא בגובה של 305 שקלים.
עמיר פרץ: את הדבר הזה אנחנו רוצים למנוע.
שגית אפיק: למעשה העדכון יהיה אך ורק ב-1 בינואר.
עמיר פרץ: ב-1 בינואר.
עמיר פרץ: במקום פעמיים בשנה.
עמיר פרץ: אם כן, הרעיון הוא לפשט את הנושא כאשר העדכון יהיה רק פעם בשנה.
עמיר פרץ: יש עוד שינוי אחד שנראה לנו חשוב.
עמיר פרץ: לגבי הרבה מהאגרות, לא כולן, נאמר שרק אם המדד עלה, האגרה תגבה אבל אם המדד ירד בשנה מסוימת, האגרה לא תרד.
עמיר פרץ: אם העיקרון הוא עיקרון כלכלי של הצמדה למדד, סוכם שאם המדד ירד בשנה מסוימת, האגרות ירדו בשיעור השווי הכלכלי.
שגית אפיק: זה שינוי שצריך לאמץ גם ברשות המסים.
שגית אפיק: זה מצוין כי בדרך כלל העיגול תמיד נעשה כלפי מעלה, אבל כאן יש עיקרון חדש.
שגית אפיק: זה עיקרון של חקיקת משנה?
עמיר פרץ: זה עיקרון של אגרות שהתקבל על דעת ועדת האגרות במשרד האוצר וזה גם העיקרון של חקיקת משנה היום באגרת חדשות.
שגית אפיק: כאשר המדד ירד, גם גובה האגרה ירד.
משה גפני: עד היום זה לא כך?
עמיר פרץ: באגרות החדשות זה בדרך כלל כך.
שגית אפיק: רשות המסים, תרשמו בפניכם.
שגית אפיק: זאת הערה חשובה.
משה גפני: העיקרון חשוב.
שגית אפיק: כן, אבל כדי שנימנע מהעדכון – כבר ב-1 ביולי אמור לך להיות עדכון – כדאי שנקבע הוראת תחילה ל-30 ביוני, כדי שכבר לא יתבצע עדכון ב-1 ביולי.
שגית אפיק: מקובל עליך?
עמיר פרץ: הערה קטנה.
עמיר פרץ: יש כאן תקנות שהן חלות בבתי הדין הרבניים ונזכרתי שיש לנו איזה עניין עם תקנות בתי הדין, עם שכר ההפרשה להשתלמות של הקאדים ובבית הדין לערעורים הדרוזי.
שגית אפיק: זאת טעות שצריך לתקן.
שגית אפיק: יש לכם כבר מינויים של קאדים?
עמיר פרץ: יש מינוי של קאדי שאמור להיות מושבע בימים אלה ואין סיבה שהוא יופלה.
משה גפני: ביום רביעי הבא בעזרת השם נמצא על סדר היום הנושא של נושאי משרה ברשויות השלטון, השכר וכל מה שנלווה לעניין הזה, כך שנוסיף גם את הנושא.
משה גפני: זה תיקון טעות.
שגית אפיק: זאת תיקון טעות.
שגית אפיק: להחיל את זה על כל הקאדים החדשים.
משה גפני: תדאג להעביר את זה לשגית.
עמיר פרץ: נעביר.
עמיר פרץ: בסך הכול מדובר בתשעה תקנים.
משה גפני: אני לא יכול לעשות עכשיו את מה שאתה מבקש כי זה לא על סדר היום.
עמיר פרץ: רק להזכיר.
משה גפני: ציון, אתה תומך במה שהוא אמר?
ציון פיניאן: תומך.
שגית אפיק: תכניס תיקון לתחילה כך שהיא תהיה ב-30 ביוני.
שגית אפיק: נביא את זה לפרסום מהיר כדי שלא יתבצע עדכון ב-1 ביולי.
טמיר כהן: בעקבות העדכון שום אגרה לא תתייקר?
עמיר פרץ: יש עוד שש אגרות בוועדת חוקה אבל שם הם לא כל כך מהירים.
עמיר פרץ: הגשנו בקשה לוועדת החוקה.
משה גפני: מתי הגשתם את הבקשה לתקנות לוועדת הכספים?
עמיר פרץ: המכתב של השר מה-26 במאי.
משה גפני: מתי הגשתם לוועדת החוקה?
עמיר פרץ: באותו יום.
עמיר פרץ: לא, ב-29 במאי.
טמיר כהן: ב-29 זה הגיע לוועדה.
עמיר פרץ: זה הגיע ביחד.
משה גפני: בוועדת החוקה אישרו את זה?
עמיר פרץ: לא הספיקו להכניס לסדר היום.
משה גפני: לנו יש פחות דברים על סדר היום.
משה גפני: אנחנו עוסקים בפחות נושאים.
עמיר פרץ: לא, חס וחלילה, זה רק עניין טכני.
משה גפני: אני עכשיו מדבר אל חבר הוועדה ציון פיניאן.
עמיר פרץ: אחרי כן זה מופיע באינטרנט.
שגית אפיק: האגרות שיש לכם בוועדת החוקה, הם בעצם מחוק יסוד: משק המדינה לגבי בתי משפט?
עמיר פרץ: בעיקרון חוק יסוד: משק המדינה קובע שאין שינויים באגרות בלי אישור ועדה של הכנסת.
עמיר פרץ: למשל בחוק מסוים ישן כתוב ששר המשפטים רשאי לקבוע אגרות ולא כתוב באישור ועדה פלונית של הכנסת, אז לפי חוק יסוד: משק המדינה, זה באישור ועדת הכספים.
עמיר פרץ: לכן אתם אישרתם את בתי הדין השרעים ואת בתי הדין הדרוזים.
שגית אפיק: זה לפי החלטת הכנסת שהחליטה שוועדת הכספים אחראית.
עמיר פרץ: גם חוק יסוד: משק המדינה וגם ההחלטה הזאת.
עמיר פרץ: ביחד.
שגית אפיק: כאן כתוב ועדה מוועדות הכנסת.
שגית אפיק: לא כתוב ועדת הכספים.
עמיר פרץ: כתוב "או ועדת הכספים".
משה גפני: אם הכנסת לא מחליטה כלום, איזו ועדה זאת?
שגית אפיק: יש החלטה של מליאת הכנסת משנת 1979 שזאת ועדת הכספים בענייני אגרות למעט אגרות של בתי משפט שזה בוועדת החוקה.
עמיר פרץ: לכן לא הבאנו אותן לכאן.
משה גפני: אנחנו מצביעים על תקנות האגרות במשרד המשפטים בעניין הוראות ההצמדה למדד: תקנות בתי הדין הדרוזיים (אגרות), התשל"ג-1973, תקנות בתי הדין השרעיים (אגרות), תשכ"ח-1968, תקנות החוקרים הפרטיים ושירותי שמירה (אגרות רישיון) (מס' 2), התשל"ג-1973, תקנות המדגמים, תקנות המקרקעין (אגרות), התשל"ה-1974, תקנות הנוטריונים (אגרות נוטריון), תשל"ז-1977, תקנות סימני מסחר, 1940, תקנות רואי חשבון, התשט"ז-1955, תקנות רישום שמות עסק, 1935.
משה גפני: מה זה תקנות המדגמים?
עמיר פרץ: יש מדגם.
עמיר פרץ: אם אתה מייצר את הכוס הזאת ואתה רוצה שמישהו אחר לא ייצר אותה, אתה רושם אותה.
משה גפני: אנחנו מצביעים על התקנות בכפוף לתחולה ב-30 ביוני כפי שנאמר כאן עם הדברים הנלווים.
משה גפני: על סדר היום צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד שירותים או נכסים כהכנסה) (תיקון), התשע"א-2011 וצו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עיבוד יהלומים או בעד מסחר ביהלומים כהכנסה) (תיקון), התשע"א-2011.
ליאת גרבר: מדובר בשני צווים שקובעים חובת ניכוי במקור.
ליאת גרבר: צו אחד מדבר על ניכוי במקור בהקשר למסחר ביהלומים והצו השני מדבר על ניכוי במקור בעד שירותים או נכסים.
ליאת גרבר: לשר האוצר יש סמכות, באישור ועדת הכספים, לתקן את הצו הזה והדרך שנקבעה היא באמצעות עדכון המדד.
ליאת גרבר: אנחנו עושים את זה בכל שנה.
ליאת גרבר: למעשה מדובר בהקלה כי רק מי שהמחזור שלו מגיע לשיעור שנקבע, הוא חייב בחובת ניכוי במקור.
שגית אפיק: מה השינוי שעשיתם במחזור?
ליאת גרבר: המחזור לשנת 2009 יהיה 16 מיליון שקלים.
שגית אפיק: במקום 15,800 מיליון שקלים.
שגית אפיק: הבאתם לנו את זה קצת באיחור.
משה גפני: תמיד זה מגיע בינואר.
טמיר כהן: קוראים לזה תקנת סוף שנה.
שגית אפיק: מה קרה בשטח?
ליאת גרבר: בשטח המערכות כבר עובדות בצורה כזאת, מאחר שאנחנו עושים את זה כבר זמן רב.
ליאת גרבר: למעשה המערכות יודעות לעדכן את המדד וכבר מתחילת השנה זה נעשה.
שגית אפיק: מה יהיה אם הוועדה תחליט עכשיו להעלות את זה עוד יותר
ליאת גרבר: זה בעצם עדכון מדדי.
משה גפני: ההצבעה היא על שני הצווים או על כל צו בנפרד.
שגית אפיק: היא הסבירה רק לגבי צו אחד.
ליאת גרבר: לא, הסברתי את העיקרון של שניהם.
שגית אפיק: עכשיו תסבירי כל אחד.
משה גפני: הייתי בטוח שהיא הסבירה את שניהם.
ליאת גרבר: צו אחד הוא בעד שירותים ונכסים והשני הוא בעד עיבוד יהלומים ומסחר ביהלומים, אבל העיקרון הוא אותו עיקרון של חובת ניכוי במקור למי שהמחזור שלו עולה על סכום מסוים כפי שנקבע בתוספת.
משה גפני: למה באמת לא הבאתם את זה בינואר?
ליאת גרבר: חילופי תפקידים אצלנו ברשות.
ליאת גרבר: בשטח עובדים כבר לפי הסכומים המעודכנים.
משה גפני: איך זה אפשר?
שגית אפיק: זה סוג של הטבה.
שגית אפיק: היה רצוי כמובן שזה יעבור את הוועדה קודם.
ליאת גרבר: אני אבהיר שבאמת מדובר בהקלה מכיוון שהמחזור עולה לפי עדכון המדד ואז רק מי שהמחזור שלו הגיע לסכום הזה, חייב בניכוי.
ליאת גרבר: מדובר בהקלה.
ליאת גרבר: שנית, בשטח כך פועלים.
משה גפני: אני רק מבקש שלהבא תפעלו על פי הנהלים וברגע שצריך להביא, צריך להביא.
ליאת גרבר: בסדר.
ליאת גרבר: ניקח את ההערה לתשומת הלב.
משה גפני: אנחנו מצביעים על צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד שירותים או נכסים כהכנסה) (תיקון), התשע"א-2011.
משה גפני: ה צ ב ע ה הצו אושר פה אחד אנחנו מצביעים על צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עיבוד יהלומים או בעד מסחר ביהלומים כהכנסה) (תיקון), תשע"א-2011 ה צ ב ע ה הצו אושר פה אחד תודה רבה.
משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף האחרון בסדר היום.
משה גפני: על סדר היום כללי השקעות משותפות בנאמנות (עריכת מכרז ובחינת הזיקה של חברה סוחרת עם מנהל קרן), התשע"א-2011.
אמנון כהן: אדוני, אני רוצה לברך את הרשות על שהביאה את התקנות.
אמנון כהן: אמנם לקח הרבה זמן, אבל הן מגיעות.
אמנון כהן: החוק הוא פלטפורמה וכל עוד אין תקנות, אי אפשר ליישם אותו.
אמנון כהן: הרבה פעמים אנחנו חושבים שהעברנו את החוק כך שנוכל להתחיל לעבוד אבל הוא לא עובד.
אמנון כהן: גם במקרה הזה החוק עבר לפני כשנה אבל לא נכנס לתוקף כל עוד לא היו התקנות.
אמנון כהן: סוף כל סוף יש תקנות וצריך לאשר אותן כמה שיותר מהר.
משה גפני: אני מודה לך על הברכה.
אמנון כהן: אני מודה לאדוני על שהביא את הנושא לדיון למרות העומס הרב שמוטל על הוועדה.
משה גפני: אין עומס על הוועדה.
אמנון כהן: תודה רבה ידידי.
משה גפני: הוועדה עובדת.
אמנון כהן: עזבתי את ישיבת ובאתי לכאן.
משה גפני: אני רוצה להגיד לך שאנחנו גם מחכים לתקנות לגבי החוק של העמותות.
יצחק וקנין: אני לא אוהב את החוק הזה.
משה גפני: הם לא הביאו את התקנות.
אמנון כהן: יש לנו כלים להתמודד עם זה.
משה גפני: אנחנו מפעילים את הכלים אבל בהדרגה.
משה גפני: בינתיים באופן רע ואחר כך יהיה באופן קשה.
משה גפני: החוק הוא חוק מצוין.
יצחק וקנין: זה החוק הגרוע ביותר.
אמנון כהן: לכן יש לתקנות.
משה גפני: אבל אפשרנו להם.
משה גפני: שינינו את החוק.
יצחק וקנין: אתה צריך שוטר על כל עמותה.
יצחק וקנין: נחיה ונראה מה יהיה.
משה גפני: אחרי הברכות של חבר הכנסת אמנון כהן, אנחנו נכנסים לדיון.
דניאל אילון: אני רוצה להגיב לברכות.
דניאל אילון: כיוון שתיקון החוק באמת פורסם לא רק לפני שנה אלא למעלה מזה, הוא פורסם ב-16 בפברואר, אני רוצה להסביר את ההתמהמהות.
דניאל אילון: הכללים היו מוכנים כבר במועד הכנת החוק אלא שאם תעקבו אחר נוסח התיקון שאושר אז, כתוב שם שאלה כללים שהרשות מוציאה הן לעניין קיום המכרז והן לעניין קיומה של זיקה.
דניאל אילון: כיוון שכך, חשבנו שאלה כללים שהרשות מוסמכת לאשרם לבדה אבל כשהגענו למשרד המשפטים ורצינו לפרסם את זה ברשומות כבר הרבה חודשים אחורה, התברר לנו שמכיוון שביצוע ההצעה ללא מכרז מלווה בסנקציה פלילית, לכן חייבו אותנו - לאור חוק יסוד: הכנסת - לחזור לוועדת הכספים.
דניאל אילון: זאת הסיבה להתמהמהות בזמן.
דניאל אילון: אנחנו נבחן שוב את סעיפי ההסמכה במסגרת אחד התיקונים כאן ונחשוב האם באמת מן הראוי לבוא לאישור הוועדה בכל פעם שזה בניגוד למה שהוועדה אישרה מראשית דנא, כי הוועדה קבעה שאלה כללים ללא אישור כנסת.
דניאל אילון: צריך יהיה להחליט על כך כשנביא תיקון סעיף הסמכה.
דניאל אילון: בינתיים אנחנו באים לכאן.
דניאל אילון: כפי שאמרתי, החוק פורסם ב-16 בפברואר.
דניאל אילון: הדברים המרכזיים נקבעו כבר בחוק.
דניאל אילון: החוק נועד לשפר את האופן בו מתמודדים עם ניגודי העניינים בקשרים שקיימם בין מתן שירותי ברוקראז' לבין פעילות מנהל הקרן והנאמן שלו.
דניאל אילון: אני רוצה רק להזכיר באנקדוטה את הסיבה בגללה יצאנו לדרך ואת הצעת החוק של חבר הכנסת אמנון כהן עוד מראשית דנא.
דניאל אילון: יצאנו כי מצאנו שהעמלות המשולמות עבור שירותי ברוקראז', הן עמלות גבוהות נוכח היעדר תחרות ומידת הגובה שלהן מתחדדת כאשר בוחנים מי נותן את שירותי הברוקראז' דה פקטו.
דניאל אילון: דה פקטו ראינו ששירותי הברוקראז', כאשר יש חברה קשורה, כמעט אקסקלוסיבית השירות ניתן על ידי החברה הקשורה וראינו עוד, שהרבה פעמים החברה הקשורה לא נותנת את השירותים עצמם אלא היא מעבירה את השירות לקבלן משנה וקבלן המשנה הוא בעיקר הגופים הבנקאיים, וכאשר מסתכלים על פערי העמלות המשולמות, רואים שקבלן המשנה מקבל בדרך כלל משהו שנע בין חמישה לעשרה אחוזים פלוס הוצאות קטנות.
דניאל אילון: זאת אומרת שהשירות עצמו הוא העמלה האמיתית לו ואת הקופון הגדול גוזרים על תעשייה שבויה.
דניאל אילון: זה מאוד הטריד אותנו.
דניאל אילון: גם חששנו מפעילות חיבוץ והשילוב של שני אלה גרמו לתיקון שבעיקרו אמר שדרך כלל עסקאות למתן שירותי ברוקראז' צריכות להיעשות בדרך של מכרז.
דניאל אילון: מהו מכרז?
דניאל אילון: ייקבע בכללים שנמצאים כאן.
דניאל אילון: הדבר השני שזה אמר זה שישנם שני מצבי עולם שבהם אפשר לפעול שלא על פי מכרז.
דניאל אילון: המקרה האחד הוא כאשר עובדים עם חברה קשורה אבל אז יש מגבלות היקפים ובסך הכול יוצא שלפחות שישים אחוזים מהעמלות צריכים להיות נקי בחוץ ויש כל מיני דרישות נוספות.
דניאל אילון: ביחס להתקשרות עם חברה שנותנת שירותי ברוקראז', גם שם נקבע שיש אפשרות לפעול ללא מכרז ובלבד שהיא חברה נטולת זיקה.
דניאל אילון: העניין הוא שכדי לדעת מהי זיקה ומהו מכרז, צריך היה את ההשלמה של הכללים שאנחנו מביאים אותם עכשיו ולמעשה עד שאנחנו לא מביאים את הכללים האלה, אין חובת מכרז ואין איסור על ברוקראז' בבית.
דניאל אילון: לכן הלב של התיקון שאושר אז עוד לא נכנס לחיים והכללים האלה מכניסים אותו אל החיים.
דניאל אילון: לגופם של הכללים שנמצאים כאן.
דניאל אילון: בגדול, יש כאן שני חלקים מרכזיים.
דניאל אילון: החלק המרכזי הוא החלק שמדבר – והוא מרבית הכללים שנמצאים כאן ואלה בעצם הוראות 1 עד 10 של הכללים – על הכללים לעריכת מכרז והכללים הם די שגרתיים.
דניאל אילון: אתה צריך לפרסם תנאי סף, אתה צריך לבדוק שעומדים בתנאי הסף, אתה צריך לבחור את ההצעה הכי טובה, אתה צריך לפרסם את התוצרים, דברים שהם מאוד שגרתיים בדיני מכרזים.
משה גפני: מה זה ההצעה הכי טובה במקרה הזה?
דניאל אילון: אני כבר עונה להערה שאנחנו מכירים כאן והיא נשלחה לוועדה וגם אלינו אתמול וגם שמענו אותה מבעוד מועד.
דניאל אילון: אני רוצה לומר שכיוון שחשבנו – וגם התעשייה הבינה – שהוצאת הכללים היא בסמכות הרשות, התעשייה חשבה כבר ממזמן שהכללים ייכנסו לתוקף ולכן התעשייה גם נערכה אליהם.
דניאל אילון: אפשר לראות שבאתר הרשות יש מספר רב של שאלות ותשובות שכבר עונות על שאלות נקודתיות.
משה גפני: את עונה על שאלות שכאילו נשאלו.
דניאל אילון: הן נשלחו.
משה גפני: תעזבי אותן.
משה גפני: התפקיד שלך עכשיו להסביר לוועדה את הכללים.
דניאל אילון: אם מסתכלים על כלל מספר 3, אפשר לומר שההצעה פועלת בשלושה רובדי זמן.
דניאל אילון: קודם כל, היא צריכה לקבוע תנאי סף ותנאי הסף צריכים להתייחס למאפיינים רלוונטיים לפעילות הברוקראז' אשר חשובים למנהל הקרן.
דניאל אילון: ברור שהמאפיינים האלה הם לאו דווקא עמלות.
דניאל אילון: בוודאי שלא.
דניאל אילון: הם צריכים להתייחס גם להתאמת מערכת מחשב.
משה גפני: תנאי סף, זה דבר ראשון.
דניאל אילון: קודם כל תנאי סף.
דניאל אילון: עברת את תנאי הסף, המבחן הראשוני הולך לפי עמלות וזה כלל 6.
דניאל אילון: אנחנו אומרים שעברת את תנאי הסף, קודם כל אני ממיין לפי עמלות.
דניאל אילון: ברירת המחדל שאני הולך לפי מי מבקש ממני את העמלות הנמוכות ביותר כי זאת טובת בעלי היחידות, אבל לפעמים בגלל שונות בעמידה בתנאי הסף – למשל אם יש למישהו מערכת שמושקת טוב עם המערכות של מנהל הקרן, אם יש למישהו חמישה מסופים ולא מסוף אחד, כלומר, נכון שתנאי הסף שלי היה שיהיה למעלה ממסוף אחד אבל אם למישהו יש ריבוי מסופים כאלה, זה רלוונטי.
משה גפני: אפילו אם אני גובה יותר עמלות, אני יכול לזכות במכרז.
דניאל אילון: התשובה היא כן, אבל אז זה לא טריביאלי.
דניאל אילון: מכיוון שזה לא כזה ברור מאליו, אנחנו אומרים שתעצור אצל ועדת הביקורת שלך שהיא עם גורמים חיצוניים, דח"צים, תעצור אצל הדירקטוריון שלך ותסביר למה על אף שהמחיר הוא נמוך, זה בכל זאת מוצדק.
דניאל אילון: תנאי סף, אחר כך המחיר ואחר כך מה שאמרתי לך שאפשר לסטות מהתנאי של המכרז.
דניאל אילון: זה בקטע של המכרז.
משה גפני: יש עוד קטעים?
דניאל אילון: זה 11.
דניאל אילון: 11 אומר מהי זיקה, מהי חברה סוחרת שהיא נטולת זיקה.
משה גפני: אמנון, אתה עברת על הכללים שהם הביאו?
אמנון כהן: אלה דברים טכניים.
משה גפני: כן, אבל הדברים הטכניים עושים את המציאות.
אמנון כהן: נשמע אותם.
משה גפני: מה זה סעיף 11?
דניאל אילון: סעיף 11 אומר מה נחשב שאין זיקה ואז אמרנו שאם אתה לא פועל בניהול השקעות עבור מנהל הקרן, שאתה לא בעל עניין, שאתה לא נושא משרה, קשרי משפחה, דברים שהם די רגילים.
משה גפני: יש הבדל בין חברות שהן לא בנקים לבין הבנקים?
משה גפני: תסבירי, זה בסדר, אבל קודם תגידי אם כן או לא.
דניאל אילון: התשובה היא כן ולא.
משה גפני: כך אנחנו עונים הרבה פעמים.
דניאל אילון: לפי החוק אין הבדל.
דניאל אילון: לא החוק ולא הכללים יוצרים הבדל, אבל זאת תהיה הטעיה של הוועדה לומר שדה פקטו אין הבדל ואני אסביר למה יש.
דניאל אילון: ההבדל נוצר ברפורמת בכר.
דניאל אילון: כיוון שלבנקים, חלק מהפעילות אינה נמצאת בתוכם, קרנות הנאמנות לא נמצאות בתוכם – הנאמנים כן אבל לא קרנות הנאמנות וניהול הקרנות – יוצא שנכון שאין חברות קשורות למנהל הקרן שהם בנקים.
דניאל אילון: במשתמע יוצא שיש הבדל.
מגלי והבה: כן, אבל המאבק והתחרות מי בעל העוצמה כאן, האם אלה הבנקים?
מגלי והבה: את אומרת דברים מאוד חשובים אבל אני מבין דבר אחד וזה שהבנקים הם אלה שיש להם את הכוח להיאבק ולעשות תחרות לעומת אלה שהם חלק מהבורסה או המשקיעים בבורסה ומבחינתם אין להם את הלוקסוס הזה מול הבנקים.
מגלי והבה: אולי צריך לקיים דיון נפרד בנושא.
דניאל אילון: אני חושבת שכדאי אולי לסבר את האוזן בנתונים.
מגלי והבה: אני שואל שאלה של אחד שלא מבין הרבה בנושא.
מגלי והבה: יש בנקים שיש להם את הכוח, את התחרות והיכולת לעשות את התחרות ויש כאלה שמשקיעים בבורסה ואין להם את הכוח ואת היכולת.
מגלי והבה: בפועל התחרות היא לא שוויונית.
מגלי והבה: אם זה כך, יכול להיות שצריך לקיים דיון נפרד בנושא.
משה גפני: אני כיוונתי לזה.
משה גפני: אני מציע שאנחנו נשמע את האנשים, אף על פי שאף אחד לא ביקש רשות דיבור אבל בכל מקרה אני אאפשר להם.
משה גפני: חברי הוועדה ישמעו את ההתייחסות שלהם.
משה גפני: מיקי ציבייר, אתה יושב ראש איגוד הקרנות להשקעות משותפות בנאמנות.
מיקי ציבייר: אנחנו רוצים, כן.
מיקי ציבייר: עורך דין עודד אופק יציג את העניין.
משה גפני: למה צריך עורך דין לעניין הזה?
עודד אורבך: אדוני, אני לא פעם ראשונה כאן.
עודד אורבך: אנחנו כבר אחרי לפחות עשר ישיבות בהן טענתי.
משה גפני: עורך דין עודד אופק, בכבוד.
עודד אורבך: אדוני, אנחנו התייחסנו לשלוש נקודות עיקריות.
משה גפני: אתם לא התייחסתם לשום דבר.
משה גפני: עכשיו זאת ישיבת הוועדה.
משה גפני: אני קראתי את המכתבים והכל בסדר.
משה גפני: אין עכשיו מכתבים ואין עכשיו כלום.
משה גפני: עכשיו יש חברי ועדה שצריכים להצביע בעד או נגד או להימנע.
משה גפני: תגיד מה לעשות.
משה גפני: תגיד מה לפי דעתך חברי הוועדה צריכים לעשות ולמה.
עודד אורבך: הדבר העיקרי שאנחנו רוצים זה שהחוק, שהוא בעיקרו חוק טוב, לא יגרום לתוצאה רעה.
עודד אורבך: הנושא הראשון שאני רוצה להתייחס אליו הוא תנאי הסף.
עודד אורבך: בתנאי הסף, אחד מהנושאים המהותיים מבחינת מנהלי הקרנות הוא שיש להם מערכת תפעול שהם מפעילים כבר כיום.
עודד אורבך: מערכת תפעול היא בעצם הלב הפועם של מנהל הקרן מבחינת שערוך נכסים, מבחינת קביעת מחירי יחידה ופדיון, מבחינת הפקת נתונים, בקרה אחר ניהול ההשקעות של הקרנות ובעצם הניהול השוטף של הקרנות לאורך יום המסחר ובכלל.
עודד אורבך: אחד התנאים המרכזיים מבחינתנו אם מתקשרים עם חברה סוחרת הוא שניתן יהיה להתנות שהחברה הסוחרת, שמערכת התפעול שלה תוכל להתממשק בתוך מערכת התפעול של מנהל הקרן.
עודד אורבך: לכאורה זה לא אסור לפי תנאי הסף, אבל בדברי ההסבר המקוריים לכללים שפורסמו על ידי הרשות נכללה הוראה שאמרה שלא ניתן להתנות את זה כתנאי סף במסגרת המכרז.
עודד אורבך: אנחנו רוצים שיהיה ברור שניתן להתנות את זה.
עודד אורבך: החשש הגדול של המנהלים הוא שבסופו של דבר אם לא ניתן יהיה לחייב את הממשק הזה, ניתן יהיה לקבל חברה סוחרת שאולי תציע לצורך העניין עמלות נמוכות יותר, אבל בסופו של דבר, אם מערכת התפעול שלה לא תתממשק עם מערכת התפעול של מנהל הקרן, זה יוביל לבעיות בבקרה, יוביל לבעיות בניהול השוטף וזה יתברר רק אחרי שיתפרסמו הכללים, אחרי שהתקשרו במכרזים ובעוד שנה יעלו הבעיות אבל אז כבר לא ניתן יהיה לפעול.
משה גפני: טענה ברורה.
עודד אורבך: הנושא השני שאנחנו רוצים להעלות הוא אופן בחירת ההצעה הזוכה.
עודד אורבך: התייחסה לזה דניאל, לעניין של המחיר.
עודד אורבך: זה נכון שניתן לקבוע תנאי סף ורק אז להתייחס למחיר, אבל לקחו כאן איזשהו עיקרון מדיני המכרזים ואמרו שבסופו של דבר תעשה מכרז שוויוני, אבל לקחו אותו צעד אחד נוסף רחוק מדיי שלא חל בדיני המכרזים ובדין המינהלי אלא ברמת העיקרון.
עודד אורבך: ברמת העיקרון המחיר הוא פקטור, הוא פקטור מרכזי אבל הוא לא הפקטור היחיד.
משה גפני: לא, הוא הפקטור היחיד.
משה גפני: מה שהיא הסבירה ומה שכתוב בכללים זה שיש נסיבות מיוחדות.
משה גפני: אי אפשר להחליט באופן שרירותי.
משה גפני: הכללים קובעים שהתנאי הוא המחיר, העמלות.
משה גפני: יש נסיבות מיוחדות לדברים שצריך להסביר אותם ולנמק אותם.
משה גפני: אי אפשר לבוא באופן שרירותי ולומר, כאשר הנושא המרכזי הוא המכרז על המחיר הנמוך, שהמחיר הגבוה יזכה.
משה גפני: זה לא עוד סעיף.
עודד אורבך: אמת אבל זה בדיוק הפקטור הנוסף.
עודד אורבך: בדיוק מהאמירה שמטעמים מיוחדים שיירשמו.
עודד אורבך: בדיני המכרזים לא אומרים אתה תחליט כך אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו.
עודד אורבך: אומרים שוועדת המכרזים לצורך העניין תשב, תדון, תקבל החלטות ותרשום את הטעמים שלה.
עודד אורבך: ברגע שאומרים מטעמים מיוחדים שיירשמו, אתם לא תתחשבו רק במחיר.
משה גפני: איזה סעיף זה?
עודד אורבך: סעיף 6.
משה גפני: כן, סעיף 6.
משה גפני: מנהל קרן יבחר את ההצעה הזוכה בהתבסס על תעריפי העמלות שהוצעו וכולי, ואולם רשאי מנהל הקרן בנסיבות מיוחדות שיירשמו ובאישור בכתב של ועדת הביקורת ודירקטוריון מנהל הקרן שלא לבחור את ההצעה בעלת תעריפי העמלות הנמוכים ביותר.
משה גפני: אני יודע מה כתוב.
משה גפני: מה שכתוב, ועל זה אתה צריך לדבר, שמה שקובע במכרז, כמו בכל מכרז, התעריף הנמוך.
משה גפני: העמלות הנמוכות.
משה גפני: יש מקרים מיוחדים שצריך לעבור מערך וצריך לקבל אישור בכתב של ועדת הביקורת ודירקטוריון מנהל הקרן ואז הוא יכול שלא לבחור את ההצעה הזאת.
עודד אורבך: אני מקבל את מה שאדוני אומר אבל ההוראה הזאת היא לא ישימה.
עודד אורבך: ועדת הביקורת והדירקטוריון, אין להם את הכלים.