GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: בסוף הצרכן משלם הרבה יותר ממה שהוא צריך לשלם ועל פי רוב אלה אנשים שאין להם את הכסף או אנשים במעמד הביניים.
משה גפני: הממשלה נוהגת כאן לא בתבונה.
משה גפני: היא מעלה את המכס במקום לסבסד או לתמוך במגדלי הדגים אבל אני הבטחתי ואני עומד במילתי ולא מפר אותה.
משה גפני: אני אתמוך בצו.
משה גפני: דיברנו על מכסות, שיהיו מכסות עליהן לא יוטל המכס.
משה גפני: אני מבקש מרשות המסים, אני מבקש ממך, אני רוצה ש-2,500 טון מכסות, לא יוטל עליהם מכס על מנת שיוכלו בסופו של דבר להוזיל את המחיר.
קריאה: לא תוטל העלייה?
משה גפני: יהיו מכסות של 2,500 טון.
זבולון אורלב: של פילה אמנון.
יעקב אדרי: כן, של המושטים.
זבולון אורלב: יהיו בסופרמרקט שני מחירים?
משה גפני: זה לא שניים.
משה גפני: זה יוריד את המחירים.
קריאה: השאלה אם היבואנים יתחייבו להוריד את המחיר.
משה גפני: אין יותר דיבורים.
מנחם בר-און: זה לא פתרון לבעיה.
שירלי אביבי: משרד האוצר בדעה שאפשר להטיל מכס שהיה קיים בעבר לפני העלייה על מכסה של 2,500 טון.
משה גפני: ואתם תעשו את זה בצו ולא בהוראת שעה.
משה גפני: בהוראה קבועה.
שירלי אביבי: שייכנס מה-1 לינואר למכסה שנתית שמתחדשת כל שנה.
משה גפני: 2,500 טון יהיו מכסות על מנת שיהיה שקלול של העניין ויוכלו להוזיל את המחירים.
שירלי אביבי: הוזלת המחירים, זה כבר תלוי בגורמים אחרים.
עזרא לאטי: שהמכסות ילכו רק ליבואני דגים ולא לעורכי דין שימכרו לי את המכסה הזאת.
משה גפני: אני מסכים אתך לגמרי ואני מבקש מכם יבואני הדגים, ברגע שיש את המכסות שעליהן אין מכס.
שירלי אביבי: יש מכס.
משה גפני: אני מתכוון שאין עליית מכס.
שירלי אביבי: אין את התוספת.
משה גפני: אין את התוספת של המכס.
משה גפני: אני מבקש שאתם תוזילו את המחירים.
ציון פיניאן: שיורידו בשליש.
משה גפני: 2,500 טון.
משה גפני: אני רוצה לומר לחברי הוועדה עוד דבר אחד.
משה גפני: על פי החוק, מכיוון שאנחנו נמצאים עכשיו פחות משלושה שבועות לפני פגרת הכנסת, החוק קובע שגם אם אנחנו מאשרים את הצו, אני קורא לכם מחוקי מיסי מכס ובלו, שינוי תעריף, מפסקה (3): "על אף האמור בפסקה (2), החלטה שהונחה על שולחן הכנסת תוך שלושה שבועות לפני תום כנס של הכנסת, טעונה אישור הכנסת".
משה גפני: זאת אומרת, גם אם אנחנו מאשרים עכשיו את הצו, יתקיים דיון במליאת הכנסת.
משה גפני: היות שאנחנו נמצאים שלושה שבועות לפני תום הפגרה, זה ששירלי אביבי אמרה שהם יהפכו את העניין של המכסות, שלוש כפי שנאמר, זה יקל על הדיון במליאה.
משה גפני: זה יקל.
משה גפני: אני אומר את זה ברגע שאני אציג את הנושא במליאת הכנסת.
משה גפני: אני אומר את מה שאמרת, שהיינה מכסות ושיבואני הדגים אמרו שהם יוזילו את המחיר על אותם אלה שבאמת עליהם לא חלה ההעלאה של המכס אלא היא נשארת במכס הנמוך יותר שהיה קודם.
שירלי אביבי: אני מתחייבת שזה מה שאני מתכוונת לעשות אבל במידה שהצו לא יעבור את המליאה, אני לא יכולה לעמוד בהתחייבות.
משה גפני: אני לא אחראי על המליאה.
משה גפני: את אומרת אותו הדבר גם על הוועדה, אם הוועדה לא תאשר.
משה גפני: אגב, גם אם הוועדה לא מאשרת, זה עולה למליאת הכנסת.
משה גפני: היות שאנחנו נמצאים שלושה שבועות לפני הפגרה, זה עולה למליאת הכנסת.
שירלי אביבי: יש שני צווים.
שירלי אביבי: יש גם את הצו השני של הדגים.
שירלי אביבי: שניהם באים ביחד.
שירלי אביבי: אמרנו שאנחנו מעבירים את שניהם ביחד.
משה גפני: תסבירי את התערובות.
משה גפני: צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין (תיקון מס' 2), התשע"א-2011 (תערובות)
שירלי אביבי: הכנסנו כבר לצו תעריף המכס שמפרש אך אפשר לסווג דגים שמגיעים בתערובות.
שירלי אביבי: באופן כללי אין יבוא בעולם ואין מין דבר כזה שנקרא תערובת דגים, אבל בזמנו, לפני 1997, הכניסו פרטי מכס שהנחו איך לסווג תערובות דגים.
שירלי אביבי: מה שאנחנו עושים, אנחנו מכניסים כלל ואנחנו אומרים שאנחנו מסווגים תערובות דגים לפי המינוח הנכון.
שירלי אביבי: אנחנו מכניסים כלל שמפרש נכון איך לסווג תערובת.
משה גפני: מה קורה היום?
משה גפני: אני מייבא זיתים ואפרסקים.
שירלי אביבי: הסיווג הולך לפי המהות.
משה גפני: זיתים ואפרסקים, אלה שני מינים שונים.
שירלי אביבי: אם אין להם מטרה משותפת, לזיתים ואפרסקים, ואני מניחה שאין, כל אחד יסווג בנפרד.
שירלי אביבי: אותו דבר אנחנו עושים בדגים.
יעקב אדרי: לא יהיו מושטים יחד עם קרפיונים.
שירלי אביבי: בדיוק.
שירלי אביבי: אמנונים וקרפיונים מסווגים יחד ואנחנו אומרים, לא.
שירלי אביבי: לפי הכללים של בריסל וההנחיות שאנחנו מחויבים להם ברמה הבין לאומית, מושטים יסווגו כמושטים וקרפיונים יסווגו כקרפיונים.
שי חרמש: מתוך כל ה-give and take הזה שמתקיים בשלושת החודשים האחרונים, דיברנו על סדר גודל של 1,500 טון.
שי חרמש: לא מבין איך זה צמח כרגע ל-2,500 טון.
שי חרמש: בוא נגמור לפחות על 1,500 טון בהסכמה.
משה גפני: תשכח מהעניין הזה.
משה גפני: עם כל הכבוד, בסופו של דבר גם יש צרכן בסוף.
משה גפני: אם אתה עומד על 1,500 טון, אני לא מביא את זה להצבעה.
עזרא לאטי: מדובר על פילה מושט ולא על דג מושט.
שירלי אביבי: פילה אמנון קפוא בלבד ייכנס.
משה גפני: שי, עם כל הכבוד, מדובר על יבוא של 7,500 טון.
קריאה: גם 10,000.
משה גפני: 7,500 טון, זה מה שנאמר באופן מוסמך.
משה גפני: אנחנו מצביעים על צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה (תיקון מס' 2), התשע"א-2011.
שי חרמש: אני חושב שנעשה כאן דבר נורא.
זבולון אורלב: עשית דבר לא ראוי.
שי חרמש: נעשה כאן דבר נורא עם ה-2,500.
שי חרמש: נעשה כאן דבר נורא.
שי חרמש: מהי הפשרה הזאת?
שי חרמש: 2,500, זה לא ראוי.
משה גפני: אני חוזר שוב על ההצבעה.
משה גפני: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנע – 1 הצו אושר
קריאה: רביזיה.
זבולון אורלב: יירשם שאני הייתי כאן ולא רציתי להשתתף בהצבעה.
שי חרמש: בושה.
שי חרמש: מחר זה ילך על זיתים ואחר כך זה ילך חלב.
זבולון אורלב: לא השתתפתי בהצבעה וטוב שכך.
שי חרמש: איש כאן לא אומר מילה על הרשתות.
שי חרמש: בושה של דיון.
משה גפני: אנחנו מצביעים על צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה (תיקון מס' 2), התשע"א-2011 (תערובות).
משה גפני: ה צ ב ע ה הצו אושר פה אחד הצו יובא למליאת הכנסת לאישור.
שגית אפיק: ההצבעה הראשונה הייתה על הדגים - תיקון ולא תיקון 2.
שגית אפיק: ההצבעה הראשונה הייתה על הצו של תיקון ולא תיקון מספר 2 וההצבעה השנייה היא על תיקון מספר 2.
יוסי ישי: יש בקשה שאני לא בטוח שהיא מתאימה לפרוטוקול.
יוסי ישי: אני מבקש מהיושב ראש שבתוך חודש ימים אחרי שהצו הזה ייכנס לתוקף יוודא שירידת המחירים הזאת הגיעה לצרכן.
יוסי ישי: אם יגיע היושב ראש למסקנה שהיא לא ירדה לצרכן, נחזור לדיון.
משה גפני: אנחנו נבדוק האם באמת ירדו המחירים.
משה גפני: אם לא ירדו המחירים, אנחנו נבדוק את המכסות מחדש.
ציון פיניאן: אני רוצה לברך את היושב ראש על ראיית טובת הצרכן ולא טובת כל מיני אינטרסנטים.
פניה קירשנבאום: על סדר היום השפעת התנודות בשוק ההון על החיסכון לטווח ארוך.
פניה קירשנבאום: מי שהגיע לישיבה – הגיע, ומי שלא הגיע, אולי זה לא חשוב לו או לא איכפת לו או לא משנה לו.
פניה קירשנבאום: בכל מקרה, אני שוב מודה לעודד שריג שהצטרף אלינו כי אתה המחותן החשוב ביותר בנושא הזה.
פניה קירשנבאום: ביקשתי לזמן את הוועדה היום מסיבה פשוטה.
פניה קירשנבאום: מזה מספר שבועות אני נפגשת עם אנשים בכירים במשק וכמו שאמרתי, יש בי אי שקט ודאגה לנוכח מה קורה בשוק ההון ובעיקר במה שקשור לפנסיות שלנו.
פניה קירשנבאום: אחרי הפגישות האלה לא נחה דעתי אלא ההפך.
פניה קירשנבאום: כל מה ששמעתי והפנמתי, הדאיג אותי עוד יותר.
פניה קירשנבאום: מאז 2005, מאז , ולא רק מאז 2005 אלא בעשרים השנים האחרונות סך הכול במשק הייתה צמיחה.
פניה קירשנבאום: כשב-2005 אנחנו קיבלנו את  והעברנו אותה, נהנינו מצמיחה כלכלית במשק וכמובן שגם בנושא הפנסיות שלנו -  עם כל התהליכים ועם ועדת חודק שהכנסנו לשם, למרות המשבר של 2008, כפי שציינתי - היינו במצב מאוד טוב אני אומרת היינו כי זה בדיוק הנושא שמדאיג אותי היום.
פניה קירשנבאום: קורים דברים בשוק  ויש לי הרגשה שאנחנו לא סיימנו את המשבר עם ההתמודדות של 2008 למרות שכאילו ההרגשה הייתה שעברנו אותו.
פניה קירשנבאום: להרגשתי לא סיימנו את המשבר כי אני רואה היום שאנחנו נכנסים להסדרי חוב של כל מיני חברות ואולי בשנת 2008 הביאו השקעות או לקחו הלוואות, והיום הן מגיעות להסדר חוב ואולי היום אנחנו מסיימים בחלק מהדברים את המשבר של שנת 2008.
פניה קירשנבאום: שוב, אני אומרת את דעתי ואת מה שאני חושבת וכמובן שאתה תוזמן להגיב על כך.
פניה קירשנבאום: חוץ מזה, יש לנו עוד סיכונים שאנחנו רואים אותם היום בעולם.
פניה קירשנבאום: קודם כל, מה שקורה בארץ, הוא לא ייחודי לארץ כי אנחנו רואים את התמשכות המשבר ביוון, בספרד ובפורטוגל, וזה פן אחד שאירופה עדיין לא יצאה לגמרי מהמשבר הכלכלי, וזה שאירופה לא יצאה מהמשבר הכלכלי וגם המצב הגיאו-פוליטי שנוצר היום גם כלפי מדינת ישראל – ואני מקווה שאנחנו לא נעמוד מול שורה של חרמות או דברים אחרים – אבל גם המצב באירופה וגם המצב הגיאו-פוליטי יכולים להביא אותנו לצמצום היצוא.
פניה קירשנבאום: צמצום היצוא כמובן יחזיר אותנו חזרה לבעיה בשוק ההון.
פניה קירשנבאום: כמובן בעיה, מיתון, בעיה בשוק ההון.
פניה קירשנבאום: אלה הנתונים שמעוררים אצלי דאגה.
פניה קירשנבאום: השאלה איך אנחנו מתמודדים עם זה וזה כבר פן אחר של הדברים וכאן אני רוצה לראות איך אנחנו באמת מתמודדים ובאיזה תחומים מכיוון שכל זה משפיע על הפנסיות של כולנו, על הפנסיות של אזרחי מדינת ישראל, ובסופו של דבר גם יכול להוות בעיה.
פניה קירשנבאום: מבחינה רגולטורית יש לנו כאן שני דברים אתם אנחנו יכולים להתמודד.
פניה קירשנבאום: הדבר האחד הוא מבחינת הרגולציה של השוק  ועד כמה אנחנו נכנסים למתכונת של התיקים, לבדיקה של התיקים, ממה מורכבים התיקים, איך זה מחולק וזאת כמובן שאלה למפקח, והדבר השני, וזה עוד בתקופה של ידין ענתבי – ואני אומרת את זה לא כשם אלא כתקופה – וכמובן ועדת חודק, דיברנו וגם אתך דיברנו על מודל צ'יליאני.
פניה קירשנבאום: אני לא אומרת ושלא יתפרש כאן כאילו אני חושבת שהמודל הצ'יליאני הוא פתרון לכל הבעיות.
פניה קירשנבאום: לא, אני לא חושבת.
פניה קירשנבאום: אני מעלה את זה כאחד הפתרונות כי זה יכול אולי להיות מכלול הפתרונות.
פניה קירשנבאום: זה אולי חיזוק רגולציה, בדיקה יותר יסודית בתיקי השקעות ואם צריך, צריך לעשות את זה עכשיו.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שעכשיו אנחנו צריכים לקבל החלטות.
פניה קירשנבאום: כשאני אומרת עכשיו, זה לא מיד כאן אלא בתקופה שאנחנו נמצאים בה צריך לקבל החלטות כי אני חוששת שאלה שהם בגילאי 55 ומעלה חשופים לסיכונים יותר גדולים מכל אחד אחר.
פניה קירשנבאום: לכן ביקשתי לקיים את הדיון בוועדה וביקשתי לשמוע את עמדתך ועמדת אנשים אחרים ואולי באמת להגדיר איזה כלים ומה אנחנו הולכים לעשות בשוק כדי שאני וכל אזרחי מדינת ישראל נוכל לישון בשקט.
פניה קירשנבאום: עודד שריג, המפקח על שוק ההון, בבקשה.
עודד שריג: קודם כל, אני שמח להיות כאן ולנסות ככל שקיים חשש, להרגיע מפניו.
עודד שריג: אני חושב שתמיד טוב לחשוש אבל לא צריך להוציא את הדברים מפרופורציה.
עודד שריג: מכיוון שכך, הדבר הראשון שאני הייתי שמח לעשות ונמצא אתנו רג'ואן גרייב, סגני   שיציג כמה שקפים שיאפשרו לנו לראות היכן הדברים נמצאים בפרספקטיבה ארוכת טווח.
עודד שריג: בסופו של יום מדובר בחסכון פנסיוני וחסכון פנסיוני הוא חסכון לעשרות שנים.
עודד שריג: לכן אנחנו צריכים את הדברים האלה לראות לא בפרספקטיבה קצרה אלא בפרספקטיבה ארוכה.
עודד שריג: הוא יציג קצת נתונים כדי שנראה היכן הדברים עומדים ביחס לטווח היותר ארוך ביחס למה שקורה היום.
עודד שריג: אז אפשר יהיה לשאול את השאלות הנוספות.
רג'ואן גרייב: כפי שציין עודד, מדובר כאן על נתונים סטטיסטיים ועובדות.
רג'ואן גרייב: את התקופה חילקנו לתקופה  גם יחסית לטווח בינוני של חמש שנים ועשר שנים על מנת להסתכל על הנתונים וההשוואות שנעשו.
רג'ואן גרייב: השקף הראשון אמור להראות את התנודתיות שיש בחסכון הפנסיוני.
רג'ואן גרייב: לקחנו כאן את ממוצע של הוצאות קופות הגמל לעומת בנצ' מרק, השווינו אותם למדד תל-אביב 100, שזה מדד המניות.
רג'ואן גרייב: אנחנו יכולים לראות שהתנודתיות של תיק החסכון הפנסיוני אכן מושפעת מההתפתחויות במדד תל אביב  100 אבל אפשר לראות שהתנודתיות היא קטנה בהרבה מהתנודתיות שיש במדד של המניות.
רג'ואן גרייב: אנחנו יכולים לראות את זה גם בטווח של עשר שנים וזה אותו הדבר.
רג'ואן גרייב: זה נותן תמונה יותר מוחשית לגבי התנודתיות שיש בחסכון הפנסיוני לעומת מדד תל אביב 100.
רג'ואן גרייב: זה בא להראות שתיק החסכון הפנסיוני הוא פחות תנודתי והמשמעות של פחות תנודתי אומרת שהוא פחות מסוכן.
רג'ואן גרייב: אם מישהו עוזב בנקודה מסוימת, שלא יהיה מצב שהחסכון הפנסיוני שלו ייחתך באחוז גדול.
רג'ואן גרייב: זאת המשמעות של התנודתיות.
רג'ואן גרייב: השקף הבא מראה דוגמה.
רג'ואן גרייב: אם מישהו השקיע מאה שקלים לפני חמש שנים, ההתפתחות של אותו חסכון במשך חמש השנים, וגם אפשר להגיע לנקודה שזה החודש האחרון בתום חמש שנות חסכון, אם היינו משקיעים בתיק של קופות הגמל, מאה השקלים היו מניבים לנו משהו כמו 135 שקלים.
פניה קירשנבאום: זה בתיק ספציפי.
רג'ואן גרייב: לא. זה לא תיק ספציפי אלא זה ממוצע.
פניה קירשנבאום: ממוצע של כל התיקים.
רג'ואן גרייב: ממוצע של הביצועים או ההצעות של קופות הגמל.
פניה קירשנבאום: מה שאתה אומר עכשיו, אתה אומר עד היום, מתקופה של 2001 או 2006 ועד היום.
פניה קירשנבאום: כמו שאמרתי, אנחנו כאן היינו בתקופה של צמיחה כלכלית.
רג'ואן גרייב: יש את המשבר.
רג'ואן גרייב: 2008.
פניה קירשנבאום: אבל מי מבטיח לנו שעשרים השנים הבאות יהיו כמו עשרים השנים הקודמות עם הצמיחה, ואפילו עם המשבר, ולא תהיה האטה כלל עולמית בצמיחה?
פניה קירשנבאום: לא רק במדינת ישראל אלא בכל העולם.
פניה קירשנבאום: איך התיקים האלה מתמודדים או איך בכלל תיקי פנסיה מתמודדים עם  האטת צמיחה?
רג'ואן גרייב: כפי שציין עודד, החסכון הפנסיוני, היום מדובר על חסכון לעשרות שנים ולא לתקופה קצרה.
רג'ואן גרייב: המציאות או העובדות הכלכליות, אם אנחנו מסתכלים אחורה על ההתנהגות של השווקים העולמיים, אנחנו רואים שככל שהתיק הוא לטווח ארוך, בפועל מושגת התשואה הממוצעת וזה כלל ידוע שתוחלת התשואה של תיק המניות הוא יחסית בתקופות ארוכות משיג תשואה גבוהה יותר מהתיק הסולידי.
רג'ואן גרייב: לכן, כשאנחנו מדברים על חסכון פנסיוני לטווח ארוך, אף אחד לא יכול להבטיח לך מה יהיה בעוד שנתיים-שלוש אבל מהעובדות ומהמחקרים שנעשו עד עכשיו עשרות שנים אחורה, אפשר ללמוד שככל שתקופת החסכון גבוהה יותר, התשואה הממוצעת ידועה ויש איזושהי עלייה מסוימת ללא קשר לנקודות ספציפיות שיכולות להיות בתקופות משבר כאשר אכן התנודתיות יכולה להיות גבוהה.
רג'ואן גרייב: אף אחד לא מבטיח שאת מה שהיה לפני חמש ועשר שנים  זה מה שיהיה גם קדימה.
רג'ואן גרייב: אפשר לומר שבמשך חמש-שש השנים האחרונות התיק של מדד תל אביב 100 המסוכן גם השיג תשואה עודפת וזה באמת עולה בקנה אחד עם כל המחקרים האמפיריים שככל שהסיכון גבוה יותר, תוחלת התשואה אמורה להיות גבוהה יותר.
רג'ואן גרייב: החסרון כאן כמובן החשש מהתנודתיות והסיכון והתועלת היא שהתיק הוא יותר סולידי ולכן החשש מפיקים במקרים שאנשים יוצאים בגיל פרישה באותה נקודה, החשש הוא קטן יותר מאשר תיק שהוא תיק מנייתי יותר מסוכן.
פניה קירשנבאום: אתה אומר שמי שבגיל מבוגר, משנים את התיק שלו?
פניה קירשנבאום: כאן הכוונה למה שדיברנו על המודל הצ'יליאני.
פניה קירשנבאום: האם  הכנסתם כבר את המודל הצ'יליאני?
פניה קירשנבאום: אני לא ראיתי חוזרים.
פניה קירשנבאום: הייתה טיוטת חוזר, היה משהו, אבל לא נעשה ממש כדי להכניס את הפרויקט הזה או את המודל הזה כדי להחדיר אותו לתוכנית ואם לא את זה, אז איזה רגולציה כן הכנסתם בדיוק לתיקים של המבוגרים?
פניה קירשנבאום: אולי נראה את המצגת עד הסוף ואז תוכלו להתייחס.
רג'ואן גרייב: לקחנו גם חתך זמן של עשר שנים.
רג'ואן גרייב: את מה שאמרתי, הגרף הזה או התרשים הזה מחדד אותו עוד יותר.
רג'ואן גרייב: אנחנו רואים שתיק החסכון הפנסיוני הוא יותר סולידי וכמובן בתום עשר השנים יש איזושהי תשואה עודפת של התיק המנייתי וכפי שציינתי, תוחלת התשואה שלו היא יותר גבוהה אבל מצד שני הסיכון שלו יותר גבוה.
רג'ואן גרייב: השקף הזה, בהמשך למה שציינת, מראה את התפלגות הנכסים.
רג'ואן גרייב: בתיק הנכסים שיש בקופות הגמל – אני מדבר כאן על ממוצע של כל החיסכון הפנסיוני שיש במכשיר שנקרא קופת גמל – אפשר לראות שהחלק הראשון שהוא אגרות חוב ממשלתיות ומזומנים, יש משהו נכון למאי 2011 כאשר יותר משליש מהתיק הוא באפיק ההשקעה הסולידי ביותר.
רג'ואן גרייב: מה שצבוע בירוק, זה אפיק ההשקעה שהוא הסולידי ביותר, אג"ח ממשלתי ומזומנים.
פניה קירשנבאום: אם כן, ב-2007 הוא היה הכי קטן, אם אני רואה מכאן נכון.
עודד שריג: ערב המשבר.
פניה קירשנבאום: ערב המשבר הוא היה הכי קטן.
רג'ואן גרייב: הרובד השני, אנחנו מכנים אותו אפיק ההשקעה שכולל בתוכו הלוואות, פיקדונות בנקאיים ואיגרות חוב קונצרנים, גם כן אפשר לומר שמעל שליש מהתיק מושקע באפיק הזה.
רג'ואן גרייב: כמובן יש את השליש האחרון, או פחות משליש, 25 אחוזים, השקעה במניות ובתעודות סל.
רג'ואן גרייב: אפשר לומר אפיק מנייתי.
רג'ואן גרייב: יש לנו כמובן משהו כמו חמישה אחוזים השקעות שהן לא מנייתיות ואפשר לומר שהן פחות סולידיות במובן הזה.
רג'ואן גרייב: חמישה אחוזים מהתיק.
רג'ואן גרייב: זאת ההתפלגות של תיק החסכון הפנסיוני בפועל.
רג'ואן גרייב: השקף האחרון משקף איזושהי סימולציה שנעשתה שמראה את ההשפעה של התשואה של תיק הנכסים על הצבירות בסוף הדרך.
רג'ואן גרייב: בהנחה שתיק ההשקעות עשה תשואה ממוצעת של שלושה אחוזים בממוצע לאורך כל השנים, החוסך המיוצג בשקף הזה – שזה שלושים שנות חסכון, מישהו שמתחיל מגיל שלושים ומסיים והפקדות מסוימות – יכול להגיע לסכום של משהו כמו 660 אלף שקלים, אם התשואה הייתה שלושה אחוזים בממוצע.
רג'ואן גרייב: הסכום יכול להכפיל את עצמו אם התשואה הממוצעת תהיה שישה אחוזים.
רג'ואן גרייב: לכן חשוב מאוד להדגיש את התרומה של התשואה או את הרווחים שתיק ההשקעות משיג על החסכון הפנסיוני בסוף הדרך.
רג'ואן גרייב: אולי הכי קל לומר שצריך לשים את כל התיק בהשקעה הכי סולידית, אבל אם נשים את זה נניח בפיקדון, כמובן לא נשיג את המטרה לשמה אנחנו מתכנסים וזה שיהיה לאנשים חסכון מספק בגיל הפרישה.
רג'ואן גרייב: לכן חשוב לעשות את האיזון הזה בין הסיכון שיש בתיק ההשקעות לעומת היעד הסופי שהוא להגדיל לרמה האופטימאלית את תיק החסכון שלי.
רג'ואן גרייב: אלה השקפים שיש לנו להציג.
פניה קירשנבאום: בעקבות המצגת של השקפים אני אשאל עוד כמה שאלות ועודד יענה.
פניה קירשנבאום: קודם כל, לגבי התפלגות ההשקעה – אג"חים, מניות וכולי.
פניה קירשנבאום: האם זאת תוצאה של מה שהיה או יש הנחיה שלכם, של הרגולציה, שאתם מכתיבים להם פחות או יותר מה צריך להיות תיק ההשקעות ואיך הוא מתחלק?
פניה קירשנבאום: אנחנו רואים שאג"ח קונצרני, והיה נראה לנו שאג"ח קונצרני הוא אג"ח יחסית סולידי.
פניה קירשנבאום: היום כשאנחנו רואים מה קורה באגרקסקו, אני לא בטוחה עד כמה האג"ח הקונצרני נשאר סולידי ואם זה נשאר רק באגרקסקו, בסדר, אבל אמרתי שיכול להיות שאנחנו נגיע לתספורות והסדרי חוב, ותקראו לזה איך שאתם רוצים, בעוד אג"חים קונצרנים אחרים.
פניה קירשנבאום: אם זה מהווה אחוז גבוה, כמה זה משפיע על הפנסיה ומה אתם עושים עם זה?
פניה קירשנבאום: היום הרי אין אג"ח ממשלתי ייעודי.
פניה קירשנבאום: זאת אומרת, יש רכישה של אג"ח ממשלתי ואנחנו רואים שהמציאות בתקופה האחרונה  בכל זאת מחייבת את נגיד בנק ישראל – עכשיו הוא לא העלה את הריבית בגלל משהו אחר -  להעלות את הריבית.
פניה קירשנבאום: הייתה איזו סיטואציה שהיה צריך להעלות ריבית.
פניה קירשנבאום: ברגע שבאג"ח הממשלתי הריבית עולה, התשואה של האג"ח גם יורדת.
פניה קירשנבאום: אני מקווה שלא תהיה אינפלציה ולא תהיה הגדלה של ריבית, אבל מה יכול לקרות?
פניה קירשנבאום: הריבית במשק תצמח, התשואה על האג"ח הממשלתי תרד.
פניה קירשנבאום: אג"ח קונצרני, אני לא בטוחה מה יכול לקרות אתו וכל זה, זה בדיוק מה שאמרתי, זה דבר שאני מאחלת לכולנו שלא יקרה.
פניה קירשנבאום: אני לא רוצה להעיר כאן מישהו וכולם ירוצו להוציא את הכסף כי הנה יש כאן אסון ואתה יודע שאני נגד זה.
פניה קירשנבאום: אני מאוד שמחה שהוועדה יחסית מצומצמת ואולי באמת זה משהו שנמצא בתוך הבית, בתוך המשפחה, אבל אני רוצה לדעת באמת מה אתם כרגולטורים עושים לגבי כל מה שאמרתי – האטה במשק, האג"חים הממשלתיים וכל זה – ומה אנחנו עושים שיום אחד לא נתעורר ונראה את עצמנו באיזושהי סיטואציה לא נוחה לכולנו ואז נגיד שאולי לא שמנו לב לזה או לא עשינו די.
עודד שריג: אני אנסה להתייחס לכל השאלות שלך ואם לא שמתי לב לאחת השאלות, תעירי לי.
עודד שריג: אני אתחיל לגבי התשואות.
עודד שריג: התשואות על ניירות ערך בסופו של דבר משקפות את מה שקורה בכלכלה.
עודד שריג: זאת אומרת, אם הכלכלה פורחת, התשואות על ניירות ערך, כולם, יחסית הן טובות.
עודד שריג: אם הכלכלה היא במיתון, התשואות על כל ניירות הערך הן יחסית גרועות.
עודד שריג: זאת אומרת, ככל שכלכלת ישראל תצמח ותפרח, אנחנו נוכל לתת למשקיעים תשואות יותר טובות משום שהתשואות האלה משקפות את מה שהחברות עושות עם הכספים שהן מקבלות מהחוסכים הפנסיוניים.
עודד שריג: אין אפשרות להבטיח שהתשואות בעתיד תהיינה טובות כמו התשואות בעבר.
עודד שריג: אין דרך לעשות את זה בשום צורה שהיא וגם המדינה לא יכולה להבטיח את זה כי גם המדינה בסופו של דבר תלויה בביצועים של הכלכלה.
עודד שריג: הדבר היחידי שאנחנו יכולים לעשות זה לנסות לגרום לכך שהכלכלה תתפקד בצורה מיטבית כדי שכולנו נהנה מזה, בין אם בחסכון ובין אם בצריכה.
עודד שריג: זה החלק הראשון.
עודד שריג: החלק השני הוא לגבי התפלגות ההשקעות.
עודד שריג: אנחנו לא מכתיבים לגופים איך לנהל את ההשקעות שלהם אלא הם בוחרים בעצמם והם יודעים לעשות את זה טוב יותר מאתנו.
עודד שריג: כל מה שאנחנו דורשים מהם, זה לדווח מלכתחילה מה הם הולכים לעשות במהלך השנה הקרובה.
עודד שריג: כלומר, הם צריכים להצהיר על המדיניות, מותר להם לסטות ממנה בשוליים, אבל במדיניות שהם מצהירים הם צריכים לדבוק.
עודד שריג: אנחנו לא אומרים אם הם צריכים להיות עשרים אחוזים במניות או שמונים אחוזים במניות אלא זאת הבחירה שלהם אבל הם צריכים לכתחילה להגיד לאנשים כדי שאנשים יוכלו להתאים את החסכון למה שמאפיין אותם.
עודד שריג: זאת אומרת, יכול להיות בן אדם שיחסית מאוד שונא סיכון ויכול להיות שבן אדם פחות מוטרד מהסיכון.
עודד שריג: שני האנשים האלה יכולים באופן עקרוני לבחור מסלולי השקעה שונים, אחד יותר עתיר סיכונים ואחד פחות.
עודד שריג: כתוצאה מזה, הם יהיו חשופים לסיכונים שונים והם כמובן גם בהתאמה יקבלו תשואות שונות.
עודד שריג: כל מה שאנחנו דורשים זה גילוי מלכתחילה של מדיניות ההשקעות של החברות.
עודד שריג: הדבר השלישי הוא לגבי אג"ח קונצרני.
עודד שריג: ברור שאג"ח קונצרניות, יש בהן רמת סיכון גבוהה יותר מאשר אג"ח ממשלתיות אבל צריך לזכור שבסופו של יום עדיין מדובר באג"ח ולא במניות, באג"ח ולא בקרנות השקעה ולכן עדיין מדובר בנכס שהוא יחסית סולידי.
עודד שריג: היחסים האלה הם יחסית סולידיים ואנחנו גם רואים מה קרה בסופו של משבר שחווינו לאחרונה.
עודד שריג: זה היה משבר מהקשים ביותר שהעולם חווה, בוודאי בעשרות השנים האחרונות, אם לא הקשה מכולם, ועדיין שיעור חדלות הפירעון היה יחסית נמוך ולא ראינו התמוטטות מסיבית של חברות.
עודד שריג: היה צריך לטפל באיגרות חוב מסוימות, היה צריך לטפל בקשיים של חברות מסוימות, אבל זה לא גרם להתמוטטות של השוק.
עודד שריג: צריך לזכור את זה, שבסופו של יום אגרות חוב הן יותר בטוחות ממניות או מנכסי השקעה אחרים משום שלבעלי איגרות החוב יש זכות ראשונית על הכספים שהחברה מייצרת.
עודד שריג: זה חלק מתוך התיק של החוסכים הפנסיוניים והוא חלק שהוא פחות סולידי מהאג"ח הממשלתיות אבל יותר סולידי מהמגזרים האחרים.
עודד שריג: לכן אנחנו חושבים שהוא חלק שמהווה בסיס יחסית יציב בתשואות.
עודד שריג: עדיין, אם המשק כולו ייקלע למיתון עמוק וקשה, גם שיעור חדלות הפירעון באיגרות החוב עלול לעלות.
עודד שריג: אנחנו מקווים שזה לא יהיה באופן מהותי, אנחנו מקווים שגם בחדלות פירעון בעלי האג"ח יצליחו לחלץ חלק ניכר מהכסף, אבל כאשר המשק כולו נמצא בצרה, כל מי שמממן חברות מוצא את עצמו בקשיים.
עודד שריג: אין מה לעשות כנגד זה.
עודד שריג: לגבי המודל החכם.
עודד שריג: אנחנו חושבים שהמודל החכם יש לו אלמנטים חשובים ובפרט  שני דברים שאנחנו חושבים שהם חשובים.
עודד שריג: האחד הוא התאמה למאפייני הלקוח שזה הכללי ותכף אני אפרט את הדבר השני.
עודד שריג: יש אנשים שמוכנים לשאת סיכון יותר גבוה ויש אנשים שלא מוכנים לשאת סיכון גבוה.
עודד שריג: אנחנו יודעים שככל שהסיכון גבוה  יותר, התשואה גבוהה יותר ובחסכון פנסיוני שהוא ארוך שנים, לקחת סיכון זה דבר שהוא בהחלט חלק מאסטרטגיה ראויה.
עודד שריג: לשם ההמחשה אולי אני אומר שהכלל, האצבע שהאמריקאים משתמשים בו כדי לקבוע את שיעור המניות שהוא ראוי בתיק ההשקעות של אדם, זה מאה פחות הגיל.
עודד שריג: זה אומר שאדם שנמצא באמצע חייו הכלכליים, לצורך העניין גיל ארבעים או חמישים, צריך להחזיק את מרבית כספו במניות, שזה הנכס המסוכן ביותר בקטגוריה.
עודד שריג: אנחנו מסתכלים על ההרכב של הנכסים כאן, אנחנו רואים שזה אפילו לא קרוב לעניין הזה.
עודד שריג: לכן המאפיין העיקרי שאנחנו צריכים לשאול מה מייחד את הבן אדם, זאת מידת הסיכון שהוא מוכן לקחת על עצמו.
עודד שריג: דבר שני, וזה המאפיין השני שהוא חשוב בעניין הזה, זה הגיל של הבן אדם.
עודד שריג: ככל שהבן אדם יותר צעיר, יש לו יותר הזדמנות לתקן דברים שקורים לחסכון הפנסיוני שלו,  בין אם על ידי זה שהוא עובד יותר או בין אם זה שהוא חוסך יותר וצורך פחות, בין אם זה שהוא משנה את הרכב ההשקעות שלו.
עודד שריג: כל אותם כלים שעומדים לרשותו של אדם צעיר, הם פחות זמינים לאדם שהוא מבוגר.
עודד שריג: לכן המודל החכם אומר שצריך לתאם את ההשקעה למאפייני הבן אדם ובמינימום לעשות את זה לפי גילו.
עודד שריג: המודל החכם הוא בתהליכי יישום.
עודד שריג: זה לא דבר פשוט.
עודד שריג: זה מחייב שינוי רדיקאלי של המערכות, בין אם המערכות החוקיות שאנחנו אחראים עליהן, בין אם המערכות התפעוליות שהגופים אחראים עליהן, בין אם כלי ההשקעה שעומדים לרשותם, בין אם כלי הדיווח שאנחנו מחייבים אותם ואנחנו עושים בעצמנו.
עודד שריג: לכן התהליך הזה הוא תהליך ארוך.
עודד שריג: אנחנו לא רוצים לעשות אותו באופן רדיקאלי ולכן הוא ייעשה בהדרגה החל מעוד כשנה, הוא יהיה לאנשים שמצטרפים לתוכנית.
עודד שריג: כבר יש את המערכת.
פניה קירשנבאום: והיום?
עודד שריג: היום יש גופים שעושים את זה ממילא.
עודד שריג: יש גוף שכשאתה נכנס אליו, נותן לך ייעוץ על בסיס המאפיינים שלך שבסופו הוא מרכיב לך תיק שיש לו את אותם רכיבים עיקריים שמופיעים כאן  כעירוב שמתאים למאפיינים שלך.
עודד שריג: גופים אחרים עושים את זה בדרכים אחרות.
עודד שריג: אותו גוף שם לעצמו כמטרה לבנות את המודל הזה כבר מהיום בצורה כזאת שמשקפת את מאפייני החוסך והוא כבר עושה את זה.
עודד שריג: זאת אומרת, גופים יכולים לעשות את זה באופן וולנטרי.
עודד שריג: מה שאנחנו עושים, אנחנו אומרים שאם בא חוסך לגוף מוסדי ולא בוחר מסלול באופן אקטיבי, הוא אומר שהוא רוצה לעשות דבר ספציפי כזה וכזה – הבחירה במסגרת הדיפולט, במסגרת ברירת המחדל, תהיה כזאת שתתאים לפחות לגילו, לפחות למאפיין העיקרי שקובע את מידת הסיכון לה הוא צריך להיות חשוף, אבל זה ייעשה באופן הדרגתי.
עודד שריג: תזכרו ששינוי כזה גם מחייב שינוי תיקי השקעה שעלול להשפיע על שוק ההון כולו.
עודד שריג: אנחנו לא רוצים להביא את כל השינוי הזה בבת אחת באופן רדיקאלי וכדי למזער זעזועים אנחנו אומרים שנעשה את זה באופן הדרגתי.
עודד שריג: ראשית, למצטרפים חדשים, ובהמשך, באופן הדרגתי, לפי גילים כאשר הולכים מהסוף להתחלה, בקבוצות גיל, ונעביר אנשים למסלולים החכמים.
פניה קירשנבאום: בסופו של דבר זה תמיד מגיע לדוגמאות אישיות.
פניה קירשנבאום: הרי חובה עכשיו להגיש פירוט כל רבעון ואז אני מקבלת הביתה פירוט על תיק ההשקעות של הפנסיה שלי עם החלטה של ועדת השקעות.
פניה קירשנבאום: יש דף עם רשימה של ניירות, קרנות, אג"חים וכולי.
פניה קירשנבאום: לא משנה שאני יושבת כאן בכיסא הזה, אבל בבית אני עכשיו נכנסת למחשב ומתחילה לבדוק כל מניה, כל אג"ח וכל תיק איפה הוא נמצא?
פניה קירשנבאום: אני לא מבינה כלום.
פניה קירשנבאום: אני אומרת שאני לא מבינה.
פניה קירשנבאום: אני קוראת וחלק אני אפילו לא מכירה את השמות.
פניה קירשנבאום: במציאות אני לא יודעת על מה מדובר.
פניה קירשנבאום: לא כל הציבור הישראלי, אבל רק שלושים אחוזים כמוני, מה הם מבינים?